Koskikara-projekti

Ville Laitila
Pekka Moisio
Aapo Mäkinen
Harri Pölkki

Sovellussuunnitelma 24.11.2003

Jyväskylän yliopisto
Tietotekniikan laitos

Koskikara-projektin tietoja
Tekijät:	   Ville Laitila ().
Pekka Moisio (),
Aapo Mäkinen () ja
                        Harri Pölkki hepolkki@cc.jyu.fi
Työ: Sovellussuunnitelma tietotekniikan Sovellusprojektiin
Tiivistelmä: Sovellusprojektissa kehitetään Kottarainen-projektin luomaa kyselyjen luomis- ja hallintajärjestelmää. Kehitystyössä keskitytään vastausten analysointiin, tulosten esittämiseen ja kyselypankkiin. Sovellussuunnitelmassa kuvataan sovellusta tekniseltä toteutukseltaan sekä sen toimintojen ja ominaisuuksien priorisointi. Suunnitelmassa esitetään myös hahmotelmat sovelluksen sivustokartasta sekä kuvataan koodin kommentointia.
Tilaajat ja muut projektiin liittyvät henkilöt: 
Sovelluksen tilaajia ovat yliopiston organisaatioista avoin yliopisto edustajanaan Eija Ihanainen, hallinto edustajanaan Mauno Väisänen, opetuksen laadun kehittämishanke OPLAA! edustajanaan Jari Rantamäki sekä virtuaaliyliopisto, jota edustaa Antti Auer. Laitoksen vastaavana ohjaajana toimii Jukka-Pekka Santanen sekä teknisinä ohjaajina Teemu Vähä-Ruka ja Vesa Lappalainen.
Yhteystiedot: Agora, huone C222.2, puh.nro. 014-260 4963, projektiorganisaation sähköpostilista 
Avainsanat: 
Koskikara, Kysely, kyselyiden hallinta, vastausten analysointi, tulosten esittäminen, raportointi, WWW-sovellus, Korppi-järjestelmä

Versionhallinta
Versio	Päiväys	Tehnyt	Muutokset	
0.1alpha	13.10.	Aapo Mäkinen	Tiedosto luotu.	
0.1beta	13.10	Aapo Mäkinen	Lisätty sisältöä joihinkin triviaalieheihin lukuihin 	
0.1	16.10	Pekka Moisio	käyttöliittymän kuvia lisää	
0.2	20.10	Pekka Moisio	Testausperiaatteet kirjattu	
0.3	22.10	Aapo Mäkinen	Tietokantamäärittelyä aloitettu	
0.4	27.10	Pekka Moisio	Yhteenveto ja muut osiot	
0.5	28.10	Pekka Moisio	Käyttöliittymä luvun päivitystä	
0.6	29.10	Pekka Moisio	Lukujen täydennystä	
0,7	19.11	Pekka Moisio	Yleinen kuvien päivitys	
0,8	24.11	Pekka Moisio	Luvun 3 päivitys.	

Sisällysluettelo
Koskikara-projekti	
Koskikara-projektin tietoja	
Versionhallinta	
Sisällysluettelo	
1	Johdanto	
2	Termistöä	
3	Sovelluksen tavoitteet, ominaisuudet ja toiminnot	
3.1	Kyselyiden luomisen toiminnalliset vaatimukset	
3.2	Aikataulun salliessa toteutettavaksi jääviä toiminnallisia ominaisuuksia	
3.3	Kyselypankki	
3.3.1	Haku kyselypankista	
3.3.2	Hakutulosten esittämisen	
3.4	Analysointityökalu	
3.4.1	Analysointityökalu	
3.4.2	Raportti	
4	Toteutustekniikat- ja työkalut	
4.1	Palvelinratkaisut	
4.2	JSP-tekniikka	
4.3	Java-pavut	
4.4	Tietokanta	
4.5	Apache TomCat	
5	Käyttöliittymä	
5.1	Kyselyn luomisen aloitussivu	
5.2	Kyselyn analysoinnin käyttöliittymä	
5.3	Kysymysten haku kyselypankista	
5.4	Raportin ulkoasu	
6	Koskikara-sovelluksen tietokantasuunnitelma	
6.1	Tietoa varastoivat taulut	
6.2	Tietokannan rakennekaavio	
6.3	Tietoa varastoivat taulut	
6.4	Luokkakaavio	
6.5	Metatietotaulut	
7	Ohjelmakoodin kommentointi ja nimeämiskäytännöt	
8	Testausperiaatteita	
9	Yhteenveto	
Lähteet	

1Johdanto
Koskikara-niminen tietotekniikan Sovellusprojekti jatkokehittää WWW-pohjaista Korppi-järjestelmän kyselysovellusta Jyväskylän yliopiston käyttöön. Koskikara-sovellus tulee toimimaan osana jo olemassa olevaa, Kottarainen-nimistä sovellusta, jolla pystyy luomaan ja suorittamaan kyselyitä. Koskikara käyttää edellisen sovelluksen tietorakennetta. Toteuttavan sovelluksen tehtävät ovat kyselyjen vastausten analysointi ja kyselypankki. Kyselypankki varastoi kyselyt analysointia ja uusien kyselyiden luontia varten. Kottarainen on yksi Korppi-opetushallintajärjestelmän sovelluksista. Järjestelmään ovat aiemmin toteuttaneet sovelluksia Kotka-, Korppi-, Halko-, Kolibri-, Koppelo-, Kiuru- ja Kottarainen-projektit. 
Tämä dokumentti on suunnitelma toteutettavalle sovellukselle ja sitä tullaan tarkentamaan sovelluksen loppuraportiksi projektin aikana. Dokumentti määrittää toteutettavan sovelluksen tavoitteita, ominaisuuksia ja toimintoja sekä käyttöliittymän ja muiden sovelluksen osien toteutusta. Lisäksi dokumentissa esitellään käytettäviä tekniikoita. Projektin taustoja, tavoitteita ja resursseja kuvataan tarkemmin Projektisuunnitelmassa. Sovellukselta vaadittavat ominaisuudet on esitetty Vaatimusmäärittelyssä.
Luvussa 2 selitetään projektiin liittyviä termejä. Luvussa 3 kuvataan sovelluksen taustaa, tavoitteita ja ominaisuuksia. Neljännessä luvussa kuvataan sovelluksen toteutustekniikoita ja työkaluja. Luvussa 5 kuvataan käyttäjälle näkyvää käyttöliittymää sovelluksessa. Kuudennessä luvussa on Koskikara-sovelluksen tietokantasuunnitelma tietorakenne kuvineen. Seitsemännessa luvussa on määritelty sovelluksen ohjelmakoodin ulkoasurakenne. Luvussa 8 on suunnitelma sovelluksen testaukseen. Viimeisessä luvussa 9 on yhteenveto sovellussuunnitelmasta.
2Termistöä
Luvussa on selvennetty Koskikara-projektissa käytettävää termistöä. Koskikara-projektin aiheeseen ja Korppi-järjestelmään liittyviä termejä ovat seuraavat: 
Analysointi	on kyselyn vastausten prosessointi raporttia varten
Benchmarking 	on arviointitapa, jossa useampi organisaatio suorittaa matriisimuotoisen laadunarviointikyselyn ja vertailee saamiaan tuloksia keskenään.
Keskiarvo	on havaintojen summa jaettuna havaintojen lukumäärällä.
Keskihajonta	on varianssin neliöjuuri, joka on perusjakaumalle määritelty havaintojen keskiarvosta mitattujen poikkeamien neliöitten keskiarvojen raja-arvona:
Korppi	on Jyväskylän yliopistossa kehitetty opetushallintajärjestelmä.
Kotka	on Korppi-järjestelmän tietokanta ja henkilötietojen hallintaosio.
Kysely 	käsittää koko kyselyn ja voi koostua yhdestä tai useasta kysymysryhmästä.
Kyselypankki 	varastoi kyselyt julkisuusasteen mukaan kyselyjen analysointia ja uusien kyselyiden luontia varten.
Kyselytieto	yksittäisen kyselyn tuottamaa dataa.
Kysymysryhmä	käsittää yhden tai useampia loogisesti tai visuaalisesti samaan aihepiiriin liittyviä kysymyksiä.
Kysymystyyppi	luokittelee kysymykset vastausvaihtoehtojen mukaan.
Maksimi	on havaintoaineiston suurin arvo.
Mediaani	jakaa todennäköisyystiheysfunktion pinta-alan puoliksi.
Metatieto	on kohteisiin liitettävää tarkoitusta, käyttömuotoa ja laatimista kuvaavaa lisätietoa, joka helpottaa kyselyitä haettaessa ja vastauksia analysoitaessa eri kohteiden liittämistä toisiinsa. Mahdollisia metatietoja ovat esimerkiksi kyselyn laatija ja laatimisajankohta.
Minimi	      on havaintoaineiston pienin arvo.
Moodi	      on havaintoaineiston todennäköisin arvo.
Raportti	      on analyysin esitettävä tulos
Vastattava kysely	on kysely, jonka voimassaoloaika ei ole vielä ohi, eikä siihen ole vielä annettu vastausta.

Projektin toteutusympäristöön sekä käytettäviin työkaluihin ja tekniikoihin liittyviä termejä ovat seuraavat:
Bugzilla	on WWW-pohjainen monipuolinen virheiden korjausten hallintajärjestelmä.
CSS	eli Cascading Style Sheets on WWW-sivujen ulkoasua kuvaava kieli.
CVS	(Concurrent Version System) on ohjelmistokehityksessä käytettävä versionhallintajärjestelmä.
Eväste:	(engl. cookie)  on Netscapen luoma, mutta nykyään jo standardoitu menetelmä saada WWW-sivuista vuorovaikutteisempia. Palvelin lähettää pieniä tietopaketteja selaimelle, jonka perusteella käyttäjä asetuksineen tunnistetaan jatkossa.
HTML	      on WWW-sivujen sisältöä kuvaava kieli.
HTTP	on WWW-arkkitehtuurin käyttämä tiedonsiirtoprotokolla.
Java	on Sunin kehittämä laitteistoriippumaton olio-ohjelmointikieli.
Java-pavut	(engl. JavaBeans) ovat Java-ohjelmointikielellä luotuja komponentteja, joita voidaan kutsua JSP-sivuilla.
JBuilder	on ohjelmistonkehitystyökalu mm. Java- ja JSP-ohjelmointiin.
JDBC	eli Java Database Connectivity on Java-teknologian käyttämä tietosilta erilaisiin tietokantoihin.
JSP	eli Java Server Pages on ohjelmointikieli, jossa HTML-koodin sekaan on mahdollista lisätä Java-koodia.
Palvelin	on WWW-sovellusten tapauksessa ohjelmisto, joka palvelee asiakkaana toimivien selainten hakupyyntöjä.
Selain	on ohjelma, joka käyttäjän koneella tulkkaa HTML-kieliset sivut kuvaruudulla esitettävään muotoon.
Servletti	on palvelimella sijaitseva sovelma (engl. applet), joka toteuttaa HTTP-palvelimen pyynnöstä tietyn toiminnon.
Skripti	on ohjelmointikieltä muistuttava ja usein hieman yksinkertaistettu tulkattava kieli.
Skriptaus	tarkoittaa WWW-sivujen tapauksessa ohjelmakoodin kirjoittamista HTML-dokumenttien sisään. Palvelinpuolen skriptauksessa koodi ajetaan palvelinkoneessa ja asiakaspään skriptauksessa selaimessa.
SQL	eli Structured Query Language on tietokantojen hallintaan kehitetty standardi kieli.
TomCat	on ilmainen servletti- ja JSP-moottori.
XML	on rakenteisten dokumenttien määrittely- ja kuvauskieli.

3Sovelluksen tavoitteet, ominaisuudet ja toiminnot
Luvussa on kuvattu sovellukselle tavoitteet, kuten ne on vaatimusmäärittelyssä määritelty. 
3.1Kyselyiden luomisen toiminnalliset vaatimukset
Koskakara-sovelluksen vaatimusmäärittelyssä on kuvattu vaatimukset kyselylle. Sovelluksessa oltava Kottarainen-sovelluksen kyselyjen luontiin lisää Koskakara-projekti kyselyn ja sen osien uudellenkäytettävyyden sekä virallistamisprosessin.
3.2Aikataulun salliessa toteutettavaksi jääviä toiminnallisia ominaisuuksia
Koskikara-sovellukseen on mahdollista lisätä resurssien puitteeissa lisäominaisuuksia, kuten viivagraafi esitystavan toteutus, avoimien vastausten analysointi ja raportin optimointi ohjelmallisesti

3.3Kyselypankki
Kyselypankin päämääränä on varastoida kyselyt julkaisuasteen mukaan kyselyjen aineiston analysointia ja uusien kyselyjen luontia varten. Kyselyjen analysointia, kopiointia ja valintaa sekä uusien kyselyjen luontia varten sovellus tarjoaa WWW-pohjaisen käyttöliittymän.
3.3.1Haku kyselypankista
Sovelluksessa on yksinkertaiset hakutoiminnot, (avainsanahaku ja haku julkaisijan perusteella) joilla kyselypankkiin tallennettuja kyselyitä voidaan hakea. Kohdennetussa haussa on määritelty olevan hakutoiminnot joilla pystyy hakemaan kysymystä kysymysryhmää ja kyselyä. Valitsemalla metatietoja pystyy hakemaan määritellyistä metatiedoista. Kohteen luojan nimellä haku on myös sovelluksessa. Aikakohta haku on myös sovelluksessa. 
3.3.2Hakutulosten esittämisen 
Haun tuloksena syntyy taulukkomainen tuloslista. Jokaisesta kohteesta näkyy otsikko ja kysymystyyppi. Jokaista tulosta voidaan esikatsella. Esitysmuodosta joka on kuvattu alla olevassa kuvassa, pitää olla kuvassa näkyvät ominaisuudet.

Kuva 1. Hakutulosten esittely
3.4Analysointityökalu
3.4.1Analysointityökalu
 Analysointityökalun käyttöliittymä on kuvattu kuvassa 4. Työkalun ominaisuuksiin kuluu. esitellä kyselyn osiot analysointia varten mieleisessä muodossa. Kyselyn kysymyksestä näkee kohteen tyypin, jolloin sille voi valita mieleisensä esitystavan kyselyn vastauksille. Vaatimuksina esitystavoille on seuraavat tyylit: 

•lukumääräpylväsgraafi,
•tunnuslukupylväsgraafi, 
•lukumääräviivagraafi (toivottava ominaisuus),
•tunnuslukuviivagraafi (toivottava ominaisuus),
•piirakkagraafi,
•määrällinen esitysmuoto (frekvenssit taulukkona),
•tunnuslukujen numeerinen esitysmuoto ja
•lista vastauksista.

Taulukko muotoinen frekvenssitaulukko luodaan aina, mutta käyttäjällä on mahdollisuus valita myös esitettäväksi tunnusluku taulukko, jossa on kysymyksen vastauksesta laskettu ominaisuudet, keskiarvo, hajonta, moodi, mediaani, minimi ja maksimi. 
Esikatselulla käyttäjä voi tutkia esitystavan mielekkyyttä. 
Sovelluksen käyttäjällä on myös mahdollisuus kommentoida kysymysryhmiä, kysymyksiä ja kysymysrivejä. 
3.4.2Raportti
Raportti luodaan analysointityökalun painikkeesta luo raportti. Sovellus luo tyylitiedoston mukaisen raportin jossa taulukko muodossa esitetään graafi, frekvenssi- ja tunnuslukutaulukko. Raportin ulkoasu on kuvattu kuvassa 7. Raportin analysoija voi tallentaa muiden katseltavaksi. 
4Toteutustekniikat- ja työkalut
Luvussa kuvataan Koskikara-sovelluksen toteuttamiseen käytettäviä työkaluja ja ohjelmointiympäristöjä. Ryhmällä on ohjelmointityökaluna käytössään Borland Jbuilder 9-ohjelmistokehitysympäristö. Käyttöjärjestelminä kahdella projektin koneista on Microsoft Windows XP ja kolmella RedHat Linux 9.
4.1Palvelinratkaisut
Kotka-projektin valitsemaa palvelinratkaisua tullaan käyttämään myös Koskikara-sovelluksessa, koska Kottarainen-sovellus toimii pitkälti yhdessä Korppi-opetushallintajärjestelmän kanssa, jossa Kotka-tietokanta on käytössä. Kuvassa 2 esitetään Koskikara-sovelluksen suhde muihin olemassa oleviin järjestelmiin.

Kuva 2: Koskikara –sovelluksen suhde muihin järjestelmiin
4.2JSP-tekniikka
JSP-sivuilla on tavallisen HTML-koodin sekaan mahdollista lisätä Java-koodia. Kun WWW-palvelin vastaanottaa pyynnön selaimelta, se päättelee, onko kyseessä staattinen HTML-sivu vai JSP-sivu (katso kuva 3). Apache palauttaa pyydetyt staattiset sivut suoraan takaisin selaimeen.
JSP-sivun pyyntö välittyy servlettimoottorille, joka Korppi-järjestelmässä on TomCat. Se tutkii onko kyselyä vastaava servletti jo olemassa. Olemassa oleva servletti suoritetaan ja se palauttaa selaimelle tuloksen HTML-muodossa. Jos servlettiä ei löydy, pyyntö ohjautuu JSP-moottorille, joka generoi servletin. Kuvassa 3 esitetään luvussa käsiteltyjen palvelinohjelmistojen suhteita toisiinsa.

Kuva 3: Palvelinohjelmistojen suhteet toisiinsa.
4.3Java-pavut
Java-pavut (engl. JavaBeans) ovat uudelleen käytettävien komponenttien luontiin tarkoitettu standardi, joka on luotu erityisesti visuaalisia kehitysvälineitä ajatellen. Ne ovat Javalla toteutettuja luokkia, joihin Java-koodi pyritään keskittämään. Tällä tavoin varsinaiset JSP-sivut säilyvät helposti ylläpidettävinä sisältäen vain HTML-rakenteen ja staattiset tekstit.
Aikaisempien Korppi-järjestelmään moduleita toteuttaneiden projektien tavoin Kottarainen-projektin tavoitteena on tuottaa yleiskäyttöisiä ja hyvin kommentoituja Java-papuja, joita järjestelmän jatkokehittäjät voivat hyödyntää.
4.4Tietokanta
Kottarainen-projekti tulee käyttämään Kotka-tietokantaa toteutettavan sovelluksen tietokannan pohjana. Vanha tietokanta ei aivan sellaisenaan taivu Kottarainen-sovelluksen tarpeisiin, joten lisäyksiä tarvitaan sekä uusien taulujen että kenttien osalta. Näitä on kuvattu tarkemmin luvussa 10. Tietokannanhallintajärjestelmänä Kotka-kannassa on ollut PostgreSQL, joten Kottarainen-sovelluskin käyttää sitä.
PostgreSQL on vuonna 1986 alkunsa saanut avoimen lähdekoodin relaatiotietokannan hallintaohjelmisto, joka on käytössä Kotka-tietokannassa. Koska Kottarainen-sovelluksessa päätettiin käyttää Kotka-tietokantaa, sekin tulee käyttämään kyseistä ohjelmistoa.
4.5Apache TomCat
Apache on HTTP-palvelin, joka toimittaa JSP-sivupyynnöt TomCatille ja palauttaa selaimelle sen pyyntöjä koskevat HTML-dokumentit. Sen avulla on mahdollista käyttää SSL-salattua yhteyttä tietojen välittämiseen. Korppi-järjestelmän HTTP-palvelimena on Apache, joten Kottarainen-projekti tulee myös käyttämään tätä palvelinohjelmistoa. 
Apache Sofware Foundationin TomCat on ilmainen palvelin joka ajaa JSP-sivujen toiminnallisuutta ja kääntää ne sellaiseen muotoon, että ne voidaan selaimella esittää kuten tavalliset HTML-sivut. Tarkemmin ilmaistuna se on palvelinsovelmasäiliö, johon on sisällytetty mukaan myös WWW-palvelimen toiminnallisuus. Kottarainen-projektissa TomCatia käytetään kuitenkin vain JSP-sivujen ja servlettien käsittelemiseen.
5Käyttöliittymä
Luvussa kuvataan Koskikara-sovelluksen käyttöliittymän ulkoasua ja toimintaa. Nämä kuvankaappaukset ovat alustavia versioita ja ne tulee muuttumaan projektin edetessä. 
5.1Kyselyn luomisen aloitussivu
Kottarainen-sovelluksen luomaan kyselyn luomis-sivuun Koskikara-sovellukseen tekemät muutokset ovat pieniä. Muutoksia tulee vain “Julkaisuaste pankissa”-kohtaan. Johon määritellää uudestaan kohdat. 
5.2Kyselyn analysoinnin käyttöliittymä
Kuvassa 4 on analysointityökalun käyttöliittymän ulkoasu. Kysymysjako kohdan perusteella voidaan määritellä kysymys jonka perusteella saadaan raportissa jakaa kyselyn vastausten analysointi. 
Esitystapa kohdassa voidaan valita kysymykselle esitystapa alasvetolistasta. Esikatselu painikkeella on mahdollisuus jokaista analysointikohtaa tukia. Tällöin tulee esimerkki esitystavasta jolloin käyttäjä voi visuaalisesti tarkastella tuloksien mielekkyyttä. Graafiset kyvat eivät esikatselussa muodostu vaan ennakkoon luodut kuvat haetaan tietokannasta. 
Tallenna analysointi malli tallentaa sivun kaikki asetukset ja kysymykset joita yritetään analysoida.
Raportti luodaan painamalla luo raportti –painiketta. 

Kuva 4. Analysointityökalun käyttöliittymä

5.3Kysymysten haku kyselypankista
Kuvassa 5 on kysymyspankin haku toiminnon käyttöliitymä yksinkertaisessa muodossa. Julkasuasteen alla olevilla määrityksillä voidaan ahkua rajata. Virallisuusasteella voidaan myös rajata hakua.

Kuva 5. Yksinkertaisen haun käyttöliittymä

Kuva 6. Laajennetun haun käyttöliittymä.
5.4Raportin ulkoasu
Luotuaan raportin, joka on kuvassa 7, käyttäjä voi tallentaa raportin painiketta Tallenna raportti-painamalla. Myös paluu takaisin analysointi tilanteeseen on mahdollista painamalla Takaisin muokkaukseen-painiketta.

Kuva 7. Raportin ulkoasu

6Koskikara-sovelluksen tietokantasuunnitelma
Tässä luvussa esitellään sovellusta varten luodut uudet tietokantataulut ja tietokannan rakennekaavio ehdotukset. 

6.1Tietoa varastoivat taulut
Nimi	questionnaireanalyzemodel	
Tarkoitus	Sisältää analyysin perustiedot.	
Avainkenttä	questionnaireanalyzemodelid	
Viiteavaimet	questionnaireid	Osoittaa tauluun questionnaire. Viitteen arvo kertoo mihin kyselyyn analyysi liittyy.	
	personid	Osoittaa tauluun person. Viitten arvo kertoo, kuka on luonut analyysin (analyysin omistaja).	
Kentät	modelname	Mallin nimi	

Nimi	questionpresentation	
Tarkoitus	Linkittää yhteen esitystavat, kysymkset ja analyysimallin.	
Viiteavaimet	questionpresentationtypeid	Osoittaa tauluun questionpresentationtype. Viitteen arvo kertoo mikä esitystapa on valittu kysymykselle.	
	questionid	Osoittaa tauluun question. Viitteen arvo kertoo analyysiin liittyvän kysymyksen.	
	questionnaireanalyzemodelid	Osoittaa question-tauluun questionanalyzemodel. Viitteen arvo kertoo  valintoihin liittyvän analyysimallin.	

Nimi	questionpresentationtype	
Tarkoitus	Sisältää esitystavat.	
Avainkenttä	questionpresentationtypeid	
	nimi	Esitystavan nimi	

6.2Tietokannan rakennekaavio

Kuva 8 Tietokantarakenne kuva

6.3Luokkakaavio

Kuva 9 Sovelluksen luokkakaavio

7Ohjelmakoodin kommentointi ja nimeämiskäytännöt
Ohjelmakoodin kommentoinnissa käytetään yhtenäisyyden vuoksi samantyylistä ratkaisua kuin aiemmat Korppi-järjestelmää kehittäneet projektit ovat käyttäneet. 
Seuraavassa on esimerkki kommenttilohkosta sekä luokan ja funktioiden kommentoinnista.

8Testausperiaatteita
Testausta suoritetaan koko ajan sovellusta kehittäessä. Niin ,että jokainen sovelluksen komponentti on toimiva enne yhdistämistä muihin osiin.
WWW-testaus Koskikara-sovellukselle suoritetaan kaikilla projektiryhmän käytettävissä olevilla selaimilla. Seuraavat selaimet ovat käytössä Windows-koneissa. Netscape 7.0, Mozilla 1.4, Opera 7.20  ja Internet Explorer 6.0. Linuxissa ovat selaimina Mozilla 1.2.1 ja Opera 6.11.
Tovottavaa on testaus vaiheessa saada kommentteja myös tilaajien edustajilta käyttöliittymän toteutuksesta mielekkyydestä. Projektin ulkopuolisen mielipiteet käytettävyydestä ja käyttöliittymästä on hankitava testausvaiheessa. Tällä toimenpiteellä yritetään havaita ongelmakohdat käytettävyydessä.
Koskikara-sovelluksen protyypin (versio 0.1) valmistuttua se esitellään projekti palaverissä tilaajille ja samalla pyydetään tilaajien kommentteja käytettävyydestä ja ohjelman toiminnoista. 
9Yhteenveto
Koskikara-projektiryhmä toteuttaa WWW-pohjaisen sovelluksen, jonka tehtävänä on kyselyjen vastausten analysointi ja kyselypankki Jyväskylän yliopiston käyttöön. Sovelluksen osia ovat kyselyiden kysymysten analysointi, kyselyn, kysymysryhmien, kysymysten haku sekä tulosten muodostaminen ja esittäminen. 
Tässä dokumentissa kuvataan Koskikara-sovellukselle asetetut tavoitteet sekä toimintojen ja ominaisuuksien priorisointi. Suunnitelmassa kuvataan projektissa käytettäviä työkaluja sekä sovellusympäristöjä. Lisäksi dokumentissa on kuvattuna sovelluksen tietokanta ja käyttöliittymä. 
Lähteet
Lintunen Sampsa, Pöyhönen Tiina, Vähä-Ruka Teemu, Ylönen Timo, ”Kottarainen projektin projektikansio”, Jyväskylän yliopisto, tietotekniikan laitos, 2003