Toinen projektipalaveri, pöytäkirja
Aika:
Keskiviikko, 12.2.2003 klo 10.15-12.00
Paikka:
Jyväskylän yliopisto, AgoraC 223.1
Läsnäolijat:
Timo Ylönen	- puheenjohtaja
Sampsa Lintunen	- sihteeri
Tiina Pöyhönen
Teemu Vähä-Ruka	
Kari Kärkkäinen (vastaava ohjaaja Jukka-Pekka Santasen tilalla)
Vesa Lappalainen
Eija Ihanainen
Tommi Lahtonen
Jari Rantamäki 	(saapui 10.20)
Antti Auer 		(saapui 10.35)
Käsitellyt asiat:
1.	Palaverin avaus ja ajankäyttövihkojen tarkastus
Avattiin palaveri ja tarkastettiin ajankäyttövihkot. Puheenjohtajana toimi Timo Ylönen ja sihteerinä Sampsa Lintunen. Projektin jäsen Sampsa Lintunen ja avoimen yliopiston Tommi Lahtonen, jotka eivät olleet paikalla ensimmäisessä palaverissa, esittelivät itsensä.
2.	Edellisen palaverin pöytäkirjan tarkastus
Hyväksyttiin ensimmäisen palaverin pöytäkirja. 
3.	Tarkasteltiin ensimmäisessä palaverissa sovittujen tehtävien etenemistä
3.1.	Tutustuminen www-kyselytyyppeihin ja kyselytyyppien selvitys
Ryhmä oli koonnut esimerkkejä kyselytyypeistä ja tulosten esittämisestä. Esimerkkejä tarkasteltiin ja todettiin, että kysymystyyppejä on rajallinen määrä. Auerin esityksestä katsottiin kysymystyyppien XML-esitystä ja sovittiin, että ryhmä tutustuu niihin tarkemmin.
Päätös: Ryhmä tutustuu tarkemmin kysymystyyppien XML-esitykseen internet-osoitteessa http://www.imsproject.org
3.2.	Tilaajien konkreettiset esimerkit analyysistä, tuloksista ja vaatimuksista järjestelmän suhteen 
Tilaajilla ei ollut vielä esittää konkreettisia esimerkkejä. Analyysiä, tuloksia ja vaatimuksia pohdittiin päällisin puolin avoimessa keskustelussa, jossa tutkittiin ryhmän keräämien lomake- ja analyysiesimerkkien sisältöä.
Ehdotettiin, että kyselyiden tulokset saataisiin ulos SPSS:n ymmärtämässä formaatissa. Lisäksi pohdittiin, missä muodossa ryhmän tänä keväänä tuottama järjestelmä antaa tuloksia ulos. Päätettiin, että ryhmä ei edes yritä toteuttaa tulosten analysointia kovin pitkälle, vaan ohjelman tulee tuottaa keskiarvot, jakaumat ja pylväskaaviot kyselyistä kerätystä aineistosta. Todettiin kuitenkin, ettei sovelluksen toteutus saa estää aineiston hyödyntämistä myöhemmin monimutkaisemmissa analysointiohjelmissa. Asian tiimoilta ryhmää kehotettiin pitämään mielessä Seppo Mustosen kehittämä Survo-ohjelma, sekä haastattelemaan Timo Aittokoskea ja Tommi Kärkkäistä.
Vesa Lappalainen esitti toivomuksen, että avoimia kysymyksiä pitäisi pystyä luokittelemaan ja kommentoimaan, jolloin useista vastauksista saataisiin poimittua esille oleelliset esimerkiksi myöhempää tarkastelua varten. Lappalainen toi esille myös asian, että palautteen tulossivulla voisi olla mahdollisuus tulosten kommentoimiseen. Samalla hän kuitenkin totesi, ettei kommentointimahdollisuus ole järjestelmän vaatimuksissa ensiarvoisen tärkeää ja toteutus voidaan tehdä esimerkiksi sähköpostilistaa hyödyntäen.
Auer ja Rantamäki toivoivat kysymyslomakkeen luonnissa mahdollisuutta linkittää tietyt kysymykset yhteen myöhempää tulosten analysointia varten. Heiltä toivottiin tarkempia esimerkkejä asiasta. 
Tommi Lahtonen peräsi mahdollisuutta jakaa kyselyä useammille sivuille, jotta esimerkiksi selaimen kaatuessa kaikki tiedot eivät olisi menetettyjä vaan, että välissä osa tiedoista olisi tallennettu jo palvelimelle sivun vaihdoksen yhteydessä. Tämä on mahdollista vain käyttäjän tunnistamisella ja tämän tiedon tallentamisella. Tässä yhteydessä mainittiin yhtenä mahdollisuutena käyttää hyväksi Korpin käyttäjätunnistusominaisuutta. Korpin käyttäjätunnistukseen perehtymisen lisäksi ryhmän tulee ottaa yhteyttä Tapani Tarvaiseen, joka tietää eri mahdollisuuksista käyttäjän tunnistamiseen. Huomioitava seikka on, että sovelluksen on toimittava myös ilman Korpin käyttäjätunnistusta.
Vesa Lappalainen toi ilmi myös tarpeen kyselyn vastaajan ja tuloksen liittämisestä toisiinsa. Tämä on ongelmallista nimettömissä kyselyissä, sillä kyselyn vastaajaa ei saa voida jäljittää jälkikäteen, mutta vastaajan taustatietoja voidaan kuitenkin haluta  käyttöön. Liitos on siis tässä tapauksessa tehtävä jotain salausmenetelmää käyttäen ja tässäkin asiassa kehoitettiin ottamaan yhteyttä Tapani Tarvaiseen.
Ynnään ja fysiikan laitokseen oli otettu yhteyttä haastattelun toivossa vaatimusten suhteen. Fysiikan Soili Leskiseltä ei ollut tullut mitään vastausta yhteydenottoon, joten Lappalainen lupasi ottaa projektiryhmän puolesta  häneen uudelleen yhteyttä. 
Jari Rantamäki kehotti ottamaan yhteyttä taloustieteellisen tiedekunnan Tapio Ruokolaiseen heidän tarpeistaan palautejärjestelmän suhteen. Ainejärjestöjen Syrinx ja Radikaali edustajien haastattelusta oli myös puhetta.
Päätökset: Tilaajat tuovat tarkempia tietoja tulosvaatimuksista. Auer ja Rantamäki toimittavat tarkempia määritelmiä ja esimerkkejä kysymysten liittämisestä toisiinsa. Lappalainen ottaa yhteyttä Soili Leskiseen. Ryhmä haastattelee Tommi Kärkkäistä ja Timo Aittokoskea tulosten käsittelystä, Tapani Tarvaista salaus- ja käyttäjäntunnistusasioista ja Tapio Ruokolaista taloustieteiden kyselyjen ja analyysien tarpeista. Lisäksi ryhmän tulee kysellä Syrinxiltä ja Radikaalilta heidän tarpeistaan palautejärjestelmään.
3.3.	SPSS:n käyttäminen järjestelmän osana
Vesa Lappalainen toivoi nopeaa päätöstä siitä, että käytetäänkö SPSS data entryä lomakkeiden luontityökalua, jottei suotta tuhlata aikaa sellaisen työvälineen opettelemiseen, jota ei sitten hyödynnetäkään. Tommi Lahtonen puolestaan esitti muidenkin analysointityökalujen tutkimista. Huomautettiin kuitenkin, että data entry olisi hyvä siksi, että sille on lisenssit olemassa, joten muita vaihtoehtoja ei tarvitse pohtia. Ryhmää kehotettiin ottamaan tarkemmin selvää Jukka-Pekka Kesoselta SPSS:n ominaisuuksista, kuten editointityökalusta, skriptikielestä, tallennusformaateista ja -paikoista.
Päätökset: Ryhmä haastattelee Jukka-Pekka Kesonen uudestaan SPSS:n ominaisuuksista. Päätös SPSS:n käyttämisestä tehtävä pian. 
4.	Zope vai JSP työkaluksi?
Projektiryhmä oli haastatellut Jonne Itkosta Zopesta ja Pauli Kujalaa JSP:stä. Itkonen oli sitä mieltä, että Zopea voisi käyttää prototyyppisovelluksen tekoon, mutta ei ehkä lopulliseen versioon, koska komponentit ovat osittain hiukan keskeneräisiä ja dokumentointi niissä on huono. Kujala puolestaan kertoi, että JSP:llä saa aikaan sellaista tuotetta kuin haluaa, mutta käyttö vaatii asiantuntemusta ja työkalun opetteluun voi mennä paljon aikaa. Molemmat haastatellut jättivät toteutustyökalun valinnan projektiryhmän vastuulle. 
Auer painotti Zopen helppokäyttöisyyttä, mutta Lappalainen puolestaan esitti JSP:tä paremmaksi tulevaisuudessa, sillä Korppi on tähän mennessä toteutettu JSP:tä hyödyntäen.
Ryhmää opastettiin ottamaan vielä yhteyttä Jussi Talaskiveen Zopen käyttöön liittyvissä asioissa. 
Päätökset: Ryhmä tutustuu molempiin työkaluihin ja tekee alustavan päätöksen valinnasta, haastatteluaan Jussi Talaskiveä.
5.	Kevään aikataulumalli
Aikataulusta ei vielä puhuttu.
6.	Projektista heränneiden kysymysten käsittely
Kenelläkään ei ollut kysymyksiä esitettävänä.
7.	Neuvotellaan vakituisen palaverin ajasta ja paikasta
Vakituista palveriaikaa ei sovittu, koska Jukka-Pekka Santanen ei ollut paikalla. Seuraavan palaverin paikaksi sovittiin sovellusprojektien kokoustila Agora C223.1 ja ajaksi keskiviikko 19.2.2003 klo 8.30.
8.	Palaverin päättäminen
Puheenjohtaja päätti palaverin.
Liite: Toisessa projektipalaverissa laadittu tehtävälista

Toisessa palaverissa laadittu tehtävälista
Ryhmän pitää:
•	tutustua tarkemmin kysymystyyppien XML-esitykseen internet-osoitteessa http://www.imsproject.org
•	haastatella Tommi Kärkkäistä ja Timo Aittokoskea tulosten käsittelystä
•	haastatella Tapani Tarvaista salausasioista
•	haastatella uudestaan Jukka-Pekka Kesosta SPSS:n tarkemmista ominaisuuksista. 
•	haastatella Tapio Ruokolaista taloustieteiden kyselyjen ja analyysien tarpeista
•	haastatella Jussi Talaskiveä Zopeen liittyvissä asioissa
•	kysellä Ynnältä, Syrinxiltä ja Radikaalilta heidän tarpeistaan järjestelmän suhteen
•	tuottaa demo siitä, miltä lomakkeiden luonnin käyttöliittymä voisi näyttää.
•	tehtävä päätös SPSS:n käyttämisestä
•	pohdittava työkalun valintaa JSP:n ja Zopen välillä (päätös lähiaikoina)
•	tuottaa projektisopimus parin viikon kuluessa
•	tutkia Korpista palautejärjestelmää (hankittava ensin opettajan oikeudet käyttää järjestelmää)
Tilaajien pitää:
•	tuoda konkreettisia esimerkkejä analyysistä, tuloksista ja vaatimuksista järjestelmän suhteen 
•	Auer ja Rantamäki: kysymysten linkittäminen toisiinsa
Jukka-Pekka Santasen pitää:
•	järjestää matematiikan ja tilastotieteen laitokselta konsultti ryhmälle
Vesa Lappalaisen pitää:
•	ottaa yhteyttä Soili Leskiseen ja kysellä ryhmälle haastateltavaa fysiikan laitokselta