Kuikka-projekti

Kalermo Salla
Kosonen Sami
Pohjola Lauri
Tourunen Antti

Projektisuunnitelma 22.3.2004 
Versio 1.0

Jyväskylän yliopisto
Tietotekniikan laitos

Tietoja dokumentista
Tekijät	
Kalermo Salla		(saelkale@cc.jyu.fi)
Kosonen Sami		(skosone@cc.jyu.fi)
Pohjola Lauri		(lmpohjol@cc.jyu.fi)
Tourunen Antti		(attourun@cc.jyu.fi)
Yhteystiedot
Projektin työtila on Agorassa, huone C223.2. Puhelinnumero huoneeseen on 014-260 49 64. Projektiorganisaation sähköpostilistat ovat kuikka@korppi.jyu.fi ja kuikkakehitys@korppi.jyu.fi. Sähköpostiarkistot löytyvät osoitteista https://korppi.jyu.fi/list-archive/kuikka/ ja https://korppi.it.jyu.fi/list-archive/kuikkakehitys/. Projektin WWW-sivut löytyvät osoitteesta http://sovellusprojektit.it.jyu.fi/kuikka.
Työn nimi
Kuikka-projekti, projektisuunnitelma
Työ
Projektisuunnitelma tietotekniikan sovellusprojektiin
Tiivistelmä
Kuikka-projekti jatkokehittää Käki-projektissa aloitetun henkilökohtaisen opintosuunnitelman hallinta- ja raportointisovellusta Korppi-järjestelmään. Projektisuunnitelmassa kuvataan Kuikka-projektin taustoja ja tavoitteita, projektiorganisaatiota sekä työnjakoa ja suunniteltua aikataulua.
Avainsanat
Henkilökohtainen opiskelusuunnitelma, opintojen suunnittelu, opinto-ohjaus, WWW-sovellus, Korppi-järjestelmä.

Versiohistoria

Versio	Päiväys	Tehnyt	Muutokset	
0.1	11.2.2004	Salla Kalermo		
0.2	17.2.2004	Salla Kalermo	Lisäyksiä kohtiin 3 ja 6.	
0.3	20.2.2004	Salla Kalermo	Kohta 7 lisätty.	
0.31	20.2.2004	Antti Tourunen	Kirjoitusvirheiden korjausta ja pieniä lisäyksiä.	
0.4	2.3.2004	Salla Kalermo	Korjaukset J-P Santasen ehdotusten pohjalta.	
0.5	8.3.2004	Salla Kalermo	Korjaukset J-P Santasen ehdotusten pohjalta.	
0.6	10.3.2004	Salla Kalermo	Korjaukset Santasen ja Auerin palautteen pohjalta, mm. muutoksia taulukkoon 1.	
0.61	12.3.2004	Salla Kalermo	Korjaukset Santasen ehdotusten pohjalta.	
1.0	22.3.2004	Salla Kalermo	Hyväksytty versio	

Sisällysluettelo

1.	Johdanto
2.	Termejä
2.1.	Aihealueeseen liittyvät termit
2.2.	Käytettyihin tekniikoihin liittyvät termit
3.	Projektin taustaa
3.1.	HOPSien tavoitteet
3.2.	HOPSit Jyväskylän yliopistossa
3.3.	Walmiiksi Wiidessä Wuodessa
3.4.	Muut HOPSiin liittyvät hankkeet
3.5.	Korppi-järjestelmä
3.6.	Vainu-sovellus
3.7.	eHOPS-sovellus
4.	Projektin tavoitteet
4.1.	Tavoitteet sovelluksen osalta
4.2.	Oppimistavoitteet
5.	Projektin resurssit ja organisaatio
5.1.	Henkilöt
5.2.	Tilat ja laitteet
6.	Projektin jäsenten tehtävät
6.1.	Tehtäväalueet
6.2.	Projektipäällikkö
6.3.	Tehtävien jakautuminen
7.	Projektin aikataulu
7.1.	Projektin vaiheet
7.2.	Tarkastuspisteet
8.	Projektiin liittyvät riskit ja niiden hallinta
8.1.	Vaatimusten määrittely
8.2.	Aikataulu
8.3.	Tekniset riskit
8.4.	Ohjaajien ja muiden osapuolten ajankäyttö
8.5.	Muut riskitekijät
9.	Dokumentointi-, palaveri- ja tiedotuskäytännöt
9.1.	Dokumentointikäytännöt
9.2.	Palaverikäytännöt
9.3.	Tiedotuskäytännöt
10.	Yhteenveto
Lähteet
Liite. Projektiaikataulu

1.	Johdanto
Kuikka-projekti on Jyväskylän yliopiston tietotekniikan laitoksella toteutettava Sovellusprojekti. Projekti jatkaa Käki-projektissa aloitetun henkilökohtaisten opintosuunnitelmien hallinta- ja raportointisovelluksen kehittämistä Korppi-nimiseen opintotietojärjestelmään. 
Toteutettavalla sovelluksella opiskelijat voivat laatia henkilökohtaisen opintosuunnitelman ja seurata sen toteutumista. Sovellus toimii opinto-ohjaajille työvälineenä opintojen ohjaamisessa ja laitoksille kurssitarjonnan suunnittelussa. Kuikka-projekti keskittyy erityisesti opiskelijan käyttöliittymän toteuttamiseen.
Suunnitelmassa kuvataan Kuikka-projektin taustoja, tehtäviä, aikataulua ja muita läpivientiin liittyviä asioita. Sovellukselta vaadittavat toiminnalliset ja tekniset ominaisuudet on kuvattu erillisessä Vaatimusmäärittelyssä. Sovelluksen sisäinen rakenne ja tekniset ratkaisut esitellään Sovellussuunnitelmassa.
Luvussa 2 kuvataan projektin aihealueeseen liittyviä termejä. Luvussa 3 esitellään projektin taustaa ja käsitellään aiheeseen liittyviä sovelluksia. Luvussa 4 tarkastellaan projektin tavoitteita sekä sovelluksen että oppimisen kannalta. Luvussa 5 esitellään projektiorganisaatioon kuuluvat henkilöt sekä kuvataan resurssit. Projektin jäsenten tehtävät ja vastuualueet esitellään luvussa 6. Luku 7 käsittelee projektin aikataulua. Luvussa 8 käsitellään projektiin liittyviä riskejä ja niiden hallintaa. Dokumentointi- ja palaverikäytännöt määritellään luvussa 9.
2.	Termejä
Luvussa kuvataan projektin aihealueeseen liittyvää termistöä, jota on käytetty dokumentoinnissa.
2.1.	Aihealueeseen liittyvät termit
Kuikka-projektin aihealueeseen ja Korppi-järjestelmään liittyviä termejä ovat seuraavat: 
HOPS	eli henkilökohtainen opiskelusuunnitelma (tai opintosuunnitelma) on opiskelijan laatima ja laitoksen hyväksymä suunnitelma opintojen suorittamisesta.
JOO	eli joustava opinto-oikeus on yliopistojen välinen sopimus yliopistorajat ylittävästä opiskelusta.
JOPS	on opiskelijan laatima suunnitelma jatko-opintojen suorittamisesta.
Korppi	on Jyväskylän yliopistossa kehitetty opintotietojärjestelmä.
Kotka	on Korppi-järjestelmän tietokanta ja henkilötietojen hallintaosio.
Oppimispäiväkirja	on opiskelijan kirjoittama muistio oppimistaan asioista, niiden omaksumisesta ja oppimisen analysoinnista.
Portfolio 	(tai näytesalkku) on kokoelma esimerkiksi opiskelujen, työsuhteiden ja harrastusten aikana tuotetuista materiaaleista.
Urasuunnittelu	tarkoittaa oman osaamisen hahmottamista ja sen pohjalta tapahtuvaa oman uran suunnittelua, ideoimista ja kehittämistä.
Vainu	on Jyväskylän yliopiston avoimen yliopiston tuleville ja nykyisille opiskelijoille suunnattu verkkosovellus ohjauksen, opiskelun ja urasuunnittelun apuvälineeksi.
2.2.	Käytettyihin tekniikoihin liittyvät termit
Käytettäviin työkaluihin ja tekniikoihin liittyviä termejä ovat seuraavat:
Apache	on ilmainen WWW-palvelinohjelmisto, joka palauttaa asiakkaan HTTP-protokollalla pyytämän HTML-sivun.
CSS	eli Cascading Style Sheets on HTML-sivujen ulkoasun määrittelyyn käytetty kieli.
CVS	(Concurrent Version System) on ohjelmistokehityksessä  käytettävä versionhallintajärjestelmä.
HTML 	(HyperText MarkupLanguage) on merkkauskieli tekstin sisällön ja rakenteen esittämiseen.
HTTP	on mm. Internetin WWW-palvelussa käytössä oleva tiedonsiirtoprotokolla.
Java	on Sunin kehittämä laitteistoriippumaton olio-ohjelmointikieli.
JDBC	eli Java Database Connectivity on Java-teknologian käyttämä tietosilta erilaisiin tietokantoihin.
JSP	eli JavaServer Pages on tekniikka, jolla tekstipohjainen tiedosto tulkitaan ja käännetään tavalliseksi HTML-sivuksi.
Palvelin	on WWW-sovellusten tapauksessa ohjelmisto, joka palvelee asiakkaana toimivien selainten hakupyyntöjä.
PostgreSQL	on ilmainen relaatiotietokannan hallintajärjestelmä.
Selain	on ohjelma, joka käyttäjän koneella tulkkaa HTML-kieliset sivut kuvaruudulla esitettävään muotoon.
Servletti	on palvelimella sijaitseva sovelma (engl. applet), joka toteuttaa HTTP-palvelimen pyynnöstä tietyn toiminnon.
SQL	eli Structured Query Language on tietokannan rakenteen määrittelyyn ja muuttamiseen, tietojen lisäämiseen ja muuttamiseen sekä tietokantakyselyjen suorittamiseen tarkoitettu kieli.
Tietokanta 	on kokoelma yhteen liittyvää dataa, joka on sijoitettu tietokantatauluihin.
TomCat 	on servletti- ja JSP-moottori.
WWW 	(World Wide Web) on maailman laajuinen tietoverkko.
3.	
Projektin taustaa
Henkilökohtaiset opintosuunnitelmat (HOPS) ovat tulossa tärkeäksi osaksi korkeakouluopiskelua. Opetusministeriön kehitysvaatimusten sekä yliopiston tulossopimuksen mukaan HOPSit tulee ottaa käyttöön vuoteen 2006 mennessä. Myös syksyllä 2004 voimaantuleva yliopistojen välinen joustava opinto-oikeus vaatii HOPSien laatimista. 
3.1.	HOPSien tavoitteet
HOPS on opiskelijan laatima suunnitelma opintojen tavoitteista ja tutkinnon suorittamisesta. Sen tarkoituksena on hahmottaa koulutukseen käytettävää aikaa sekä selkiyttää oman opiskelun lähtökohtia ja päämääriä. HOPS toimii myös oppimisen arvioinnin lähtökohtana. HOPSille ominaista on joustavuus, eli se muuntuu opintojen edetessä.
HOPSista on kaksi eri näkemystä: ns. rajattu ja avoin HOPS. Rajattu HOPS on opintojen alussa laadittava konkreettinen suunnitelma opintojen etenemisestä, valituista opintokokonaisuuksista ja kursseista sekä ajankäytöstä. Avoin HOPS taas on enemmänkin katsaus koko omaan ammatilliseen kehittymiseen. Se on hyvin yksilöllinen ja sisältää opintosuunnitelman lisäksi mm. erilaisia työnäytteitä.
HOPSien avulla opintojen etenemisen seuranta ja opinto-ohjaus helpottuvat. Myös oppilaitokset hyötyvät HOPSeista mm. suunnitellessaan opetustarjontaa sekä sen resursointia ja aikataulua. HOPS on sopimus opiskelijan ja yliopiston välillä sitoen siten myös yliopistoa. Mahdollista on, että tulevaisuudessa opintotuki sidotaan henkilökohtaiseen opintosuunnitelmaan. 
3.2.	 HOPSit Jyväskylän yliopistossa
Agora Learning Lab on suorittanut syksyllä 2003 kyselytutkimuksen, jonka avulla on pyritty kartoittamaan tämän hetkisiä HOPS-käytäntöjä. Kyselystä käy ilmi, että käytännöt HOPSien laatimisessa ovat hyvin kirjavia yliopiston eri laitosten välillä. 
HOPSeja tehdään pääasiassa muuntokoulutettaville ja jatko-opiskelijoille. Muille opiskelijoille henkilökohtaisen opintosuunnitelman tekeminen tulee eteen, jos he poikkeavat tutkintovaatimuksista tai mikäli heidän opintonsa ovat viivästyneet. Tällöin opinto-ohjaaja tai kyseisestä suuntautumisvaihtoehdosta (pääaineesta) vastaava hyväksyy suunnitelman. Joillakin laitoksilla vaaditaan myös ns. avoimia HOPSeja opiskelijan opintotavoitteiden, urasuunnittelun ja ammatti-identiteetin tukemiseksi.
3.3.	Walmiiksi Wiidessä Wuodessa
Walmiiksi Wiidessä Wuodessa (w5w) on tutkintorakenneuudistuksen tukihanke vuosille 2004-2006. Projektin rahoittaa Opetusministeriö sekä sitä koordinoivat Oulun ja Kuopion yliopistot.
Hankkeen tavoitteena on vastata haasteisiin, joita kaksiportaiseen tutkintorakenteeseen siirtyminen tuottaa. Hanke kehittää opetussuunnitelmatyötä sekä opiskelijoiden ohjausta yliopisto-opinnoissa. Suomalaisissa yliopistoissa on tarkoitus siirtyä kaksiportaiseen tutkintorakenteeseen syksyllä 2005.
3.4.	
Muut HOPSiin liittyvät hankkeet 
Sähköinen HOPS-sovellus on jo olemassa ainakin Helsingin yliopistossa. Helsingin yliopiston Oodi-järjestelmään sisältyvä sähköinen HOPS-sovellus WebOodi löytyy osoitteesta http://srv2.kati.fi/hopsdemo/jsp/frame.jsp. 
Virtuaaliareena on Jyväskylän yliopiston humanistisen tiedekunnan jatko-opiskelijoita varten kehitetty sähköinen palvelu. Sen tavoitteena on, että opiskelijat kävisivät vähintään kerran vuodessa palvelussa kirjaamassa henkilökohtaisen jatko-opintosuunnitelmansa (JOPS) ja päivittämässä portfolionsa. 
3.5.	Korppi-järjestelmä
Ensimmäinen Jyväskylän yliopistossa käyttöönotettu WWW-pohjainen kurssikirjanpitosovellus, Kurki, toteutettiin tietotekniikan cum laude -työprojektina keväällä 1998. Kurki-järjestelmälle päätettiin kehittää seuraaja, koska sovelluksessa oli havaittu puutteita erityisesti käytettävyyden osalta. Lisäksi järjestelmässä käytettyä työkalua ei oltu tuettu enää useampaan vuoteen.
Uuden opetustietojärjestelmän kehittämisen aloitti Kotka-projekti syksyllä 2000. Työtä jatkoi Korppi-projekti keväällä 2001. Korppi-sovellus korvasi käytössä olleen Kurki-järjestelmän täysin. 
Korppi-järjestelmää on tämän jälkeen kehitetty paljon mm. opiskelijaprojektien ja palkattujen työtekijöiden toimesta. Järjestelmään on kehitetty mm. päivyrisovellus (Kolibri, 2001), opinnäyteosio (Koppelo, 2002), salivaraussovellus (Kiuru, 2002), WWW-kyselyjen laatimissovellus (Kottarainen ja Koskikara, 2003) sekä henkilökohtaisten opintosuunnitelmien laadinta-, seuranta- ja raportointisovellus (Käki, 2003).
Lisätietoa Korppi-järjestelmästä ja siihen kehitetyistä sovelluksista löytyy osoitteesta http://kotka.it.jyu.fi.
3.6.	Vainu-sovellus
Vainu on Uraani-projektissa keväällä 2002 Jyväskylän avoimelle yliopistolle toteutettu WWW-sovellus. Sen avulla opiskelijat pystyvät etsimään omiin tavoitteisiinsa sopivia opintokokonaisuuksia ja opiskelutapoja, sekä suunnittelemaan uraa pidemmällä tähtäimellä. Sovellukseen liittyy olennaisesti mahdollisuus lähteä suunnittelussa liikkeelle eri ammattien vaatimuksista. 
Vainu-sovelluksen tietokanta perustuu Kotka-tietokantaan. Myös sovelluksen toteutustekniikat ja palvelinohjelmistot ovat yhtenevät Korppi-järjestelmän kanssa.  
3.7.	eHOPS-sovellus
Käki-projekti on syksyllä 2003 toteutettu tietotekniikan Sovellusprojekti, joka aloitti henkilökohtaisten opiskelusuunnitelmien laadinta-, seuranta- ja raportointisovelluksen toteuttamisen Korppi-järjestelmään. Kuikka-projekti jatkaa Käki-projektissa tehdyn eHOPS-sovelluksen kehittämistä. 
Käki-projekti suunnitteli sihteerin, vierailijan ja opiskelijan käyttöliittymät sekä määritteli ja esitti jatkokehitysideoita opintojen ohjaajan ja opettajan käyttöliittymien osalta. Projekti toteutti sovelluksesta sihteerin ja vierailijan osion. 
Käki-projektin Vaatimusmäärittely löytyy pdf-muodossa osoitteesta http://kotka.it.jyu.fi/kaki/pdf/Vaatimusmaarittely2_0.pdf ja Sovellusraportti osoitteesta http://kotka.it.jyu.fi/kaki/pdf/Sovellusraportti.pdf.
4.	
Projektin tavoitteet
Sovellusprojekti on Jyväskylän yliopiston tietotekniikan laitoksen pääaineopiskelijoiden aineopintoihin kuuluva pakollinen opintojakso. Projektilla on tavoitteita liittyen sekä kehitettävään sovellukseen että oppimiseen.
4.1.	Tavoitteet sovelluksen osalta
Projektiryhmän tavoitteena on kevään aikana toteuttaa opiskelijan käyttöliittymä Käki-projektin aloittamaan Korppi-järjestelmän HOPS-sovellukseen. Myös opintojen ohjaajan ja HOPSin hyväksyjän käyttöliittymät huomioidaan ainakin vaatimusmäärittelyn ja suunnittelun yhteydessä.
Tarkemmin projektissa toteutettavan sovelluksen vaatimuksia ja ominaisuuksia kuvataan erillisessä Vaatimusmäärittelyssä.
4.2.	Oppimistavoitteet
Projektin aikana projektiryhmän jäsenet oppivat ryhmätyötaitoja, ongelmatilanteiden ratkaisutaitoja sekä ristiriitojen käsittelyä. He saavat käsityksen ja kokemusta ohjelmistoprojektin läpiviennistä ja hallinnasta. Myös oman työn sekä mahdollisten ongelmien ja virheiden esilletuontitaito kehittyvät. Järkevä työnjako ja mahdollisesti myös sen uudelleenjako opitaan. 
Kaikki ryhmän jäsenet saavat kokemusta kaikista tehtävistä, kuten määrittely, suunnittelu, toteutus, testaus ja dokumentointi. Palaverit ja palaverikäytännöt tulevat tutuksi, kuten puheenjohtajan ja sihteerin tehtävätkin. Yksi ryhmän jäsen saa kokemusta projektipäällikkyydestä.
Dokumenttien kirjoittaminen tulee kaikille tutuksi sekä sisällön että kirjoitusasun osalta. Työn tulosten esittelemisestä saadaan kokemusta, kuten myös aikataulun suunnittelusta ja siinä pysymisestä.
Projektissa käytetään projektiryhmän jäsenille uusia työkaluja ja tekniikoita, joten he oppivat projektin aikana niiden käytön. Laadukasta ohjelmakoodin kirjoittamista opitaan myös. 
5.	Projektin resurssit ja organisaatio
Luvussa esitellään projektiin osallistuvat henkilöt ja projektiin liittyvät resurssit.
5.1.	Henkilöt 
Projektiryhmän muodostavat tietotekniikan opiskelijat Salla Kalermo, Sami Kosonen, Lauri Pohjola ja Antti Tourunen.
Tilaajan pääasiallisina edustajina toimivat Antti Auer virtuaaliyliopistosta, Jari Rantamäki OPLAApro-hankkeesta ja Juha Merikoski fysiikan laitokselta.
Projektin vastaavana ohjaajana toimii Jukka-Pekka Santanen ja teknisenä ohjaajana Juha Lappi. Myös Vesa Lappalainen ja Minna Hillebrand osallistuvat projektiin Korppi-asiantuntijoina.
Projektipalavereissa ovat vierailleet Juha Lahti rekrytointipalvelusta, Jari Ojala humanistisesta tiedekunnasta, Riikka Hurri ja Carita Ahtilinna avoimesta yliopistosta, Anneli Mörä-Leino OPLAApro-hankkeesta sekä Pauli Kujala, joka kuuluu Korppi-järjestelmän kehitysryhmään.
5.2.	
Tilat ja laitteet 
Projektiryhmä sai käyttöönsä tietotekniikan laitokselta Agorasta huoneen C223.2, jossa on asennettuina kaksi Linux-konetta ja kaksi Windows XP -konetta. 
Koneisiin on asennettu dokumentoinnissa ja ohjelmistokehityksessä tarvittavat ohjelmistot. Dokumentointiin käytetään MS Word 2000 -tekstinkäsittelyohjelmaa. Ohjelmistokehitystyökaluna käytetään pääasiallisesti Borland Software Corporationin JBuilder 9 -ohjelmistoa.
Linux-koneita käytetään kehitys- ja testipalvelimina. Näihin asennetaan tarvittavat versiot avoimen lähdekoodin alaisista TomCat-, PostgreSQL- ja Apache-palvelinohjelmistoista, sekä lisäksi kopioidaan Korppi-järjestelmä ja Kotka-tietokanta.
Sovellukselta vaadittavat toiminnalliset ja tekniset ominaisuudet on kuvattu erillisessä Vaatimusmäärittelyssä.
6.	Projektin jäsenten tehtävät
Luvussa kuvataan projektiin liittyviä tehtäväalueita ja projektin jäsenten välistä työnjakoa. Yksittäisiä tehtäviä esitellään tarkemmin projektin aikataulun yhteydessä luvussa 7 ja liitteessä.
6.1.	Tehtäväalueet
Projektiin liittyy useita tehtäväalueita, jotka sisältävät useita yksittäisiä tehtäviä. Projektin alussa tehtäviin kuuluu mm. projektin aiheeseen ja käytettäviin työkaluihin tutustuminen. Projektin aikana tullaan myös tuottamaan runsaasti dokumentteja, joten dokumentointi on yksi tehtäväalue. Muita tehtäväalueita ovat mm. tietokantojen, tietorakenteiden ja käyttöliittymän suunnittelu ja ohjelmointi sekä testaus ja tulosten viimeistely. 
Projektin aikana kaikki ryhmän jäsenet osallistuvat kaikkiin tehtäväalueisiin. Näin jokainen saa ainakin vähän kokemusta myös sellaiselta alueelta, jossa ei koe olevansa kovin taitava. Kaikki eivät kuitenkaan tee samaa asiaa yhtä aikaa, vaan tehtävät jaetaan etukäteen. Jokaisella tehtäväalueella määritelty vastuuhenkilö ei yksin tee kaikkia tehtäväalueelle kuuluvia tehtäviä, vaan on vastuussa siitä, että tehtävät tulee tehtyä ja kokonaisuus pysyy kasassa. Lisäksi projektipäällikkö koordinoi kokonaisuutta.
6.2.	Projektipäällikkö
Projektipäällikkönä koko projektin ajan toimii Sami Kosonen. Projektipäällikön olennaisimmat tehtävät ovat tiedottaminen projektiryhmälle ja -organisaatiolle, projektin ja sovelluksen tilan säännöllinen määrittely sekä projektin tehtävien jakaminen ja hallinta.
6.3.	Tehtävien jakautuminen
Alustavien keskustelujen perusteella vastuualueet on jaettu siten, että Salla Kalermo vastaa dokumentoinnista, Lauri Pohjola ohjelmoinnista ja tietokannoista sekä Antti Tourunen käyttöliittymästä (JSP) ja testauksesta. Sami Kosonen toimii projektipäällikkönä. Yksittäisten tehtävien vastuuhenkilöt ja työmäärä on esitelty taulukossa 1.

Tehtävä	Työmäärä (h)	Vastuuhenkilö	
Palaveripöytäkirjat	40	Salla	
Palaverit	30	Kaikki	
Kotisivut	10	Antti	
Projektin hallinta	30	Sami	
Määrittely			
Aiheeseen, tekniikkaan ja työkaluihin tutustuminen	50	Kaikki	
Perehdytykset	60	Kaikki	
Projektisuunnitelma	50	Salla 	
Vaatimusmäärittely	50	Lauri	
Suunnittelu			
Testaussuunnitelma	30	Antti	
Sovellussuunnitelma	50	Sami	
Toteutus			
Demo	30	Sami	
Tietokannan muokkaaminen	20	Lauri	
Tutkintorakenteen kopioiminen pohjaksi	40	Lauri	
Opintosuunnitelmien muokkaus	80	Lauri	
Kokonaisuuksien muokkaus	30	Lauri	
Perustelusivu	40	Antti	
Raporttisivu	20	Lauri	
Testaus			
Yksikkötestaus	40	Sami	
Integraatiotestaus	50	Antti	
Testausraportti	30	Antti	
Viimeistely			
Sovellusraportti	50	Salla	
Projektiraportti	50	Sami	
Käyttöohje	10	Salla	
Viimeistely	30	Salla	
Yhteensä	920		
Taulukko 1: Tehtävät, niiden työmäärä ja vastuuhenkilöt.
7.	
Projektin aikataulu
Projekti kestää noin 16 viikkoa. Projektiin on varattu aikaa toukokuun loppuun asti, mutta se pyritään saamaan päätökseen toukokuun puoleen väliin mennessä. Projekti on jaettu viiteen vaiheeseen: määrittelyyn, suunnitteluun, toteutukseen, testaukseen ja viimeistelyyn. Nämä vaiheet voivat ajallisesti sijoittua ainakin osittain päällekkäin. Dokumentointia tehdään kaikissa vaiheissa. 
Aikataulusuunnitelma on esitetty liitteenä.
7.1.	Projektin vaiheet
Määrittelyvaiheessa valmistuu projektisuunnitelma ja vaatimusmäärittely. Tällöin suunnitellaan projektin läpivienti sekä tutustutaan aihealueeseen ja olemassaoleviin järjestelmiin. Lisäksi määritellään projektin vaatimukset.
Suunnitteluvaiheen tuloksena syntyy sovellussuunnitelma. Vaiheen aikana suunnitellaan tietorakenne ja sovelluksen rakenne, hahmotellaan käyttöliittymää sekä tutustutaan JSP-tekniikkaan.
Toteutusvaiheessa syntyy ohjelmakoodi, eli siinä keskitytään ohjelmointiin ja koodin dokumentointiin. Valmiita osioita testataan heti niiden valmistuttua.
Testausvaiheessa ohjelmaa testataan kokonaisuutena ja havaittuja virheitä korjataan. Myös mahdollisia puuttuvia ominaisuuksia lisätään. Dokumenttina vaiheesta syntyy testausraportti. 
Viimeistelyvaiheessa viimeistellään lähdekoodi, käyttöohje, sovellusraportti ja projektiraportti. Lisäksi tarkastetaan projektin dokumentointi ja kootaan projektikansioon projektin tulokset.
7.2.	Tarkastuspisteet
Taulukossa 2 on esitetty välitavoitteita (esittelyt) ja tulosten tarkastuspisteet.

Vaihe	Tulos	Esittely	Tarkastus	
Määrittely	Projektisuunnitelma	26.2.2004		
Määrittely	Vaatimusmäärittely	26.2.2004		
Suunnittelu	Sovellussuunnitelma	11.3.2004	18.3.2004	
Toteutus	Testaussuunnitelma	22.4.2004		
Toteutus	Ohjelmakoodi	23.4.2004	29.4.2004	
Testaus	Testausraportti	13.5.2004		
Viimeistely	Sovellusraportti	6.5.2004	13.5.2004	
Viimeistely	Käyttöohje	20.5.2004		
Viimeistely	Projektiraportti	20.5.2004		
Taulukko 2: Projektin vaiheet ja esittelyt sekä tarkastuspisteet. 
8.	
Projektiin liittyvät riskit ja niiden hallinta
Luvussa kuvataan projektin läpivientiin liittyviä riskejä ja niiden hallintaan liittyviä keinoja.
8.1.	Vaatimusten määrittely
Vaatimukset tulee rajata riittävän hyvin, jotta niiden toteuttaminen kurssin puitteissa onnistuu. Projektiryhmällä ja tilaajilla tulisi olla samanlaiset mielikuvat siitä, mitä ollaan tekemässä. Koska projekti lähtee jatkamaan Käki-projektin aloittamaa sovellusta, on vaatimukset jo osittain määritelty ja siksi riski vaatimusten määrittelyn epäonnistumisesta on pienempi.
8.2.	Aikataulu
Projektin aikataulu on tiukka, koska se tulee toteuttaa yhden lukukauden aikana. Siksi on erityisen tärkeää, että aikataulu suunnitellaan tarkasti ja määrätään tarkastuspisteitä. Tarkastuspistepäivänä tulee sovitun tehtävän olla valmis. Toimintoja priorisoimalla varmistetaan aikataulussa pysyminen. Priorisointi määritellään erillisessä Vaatimusmäärittelyssä.
8.3.	Tekniset riskit
Käytettävät tekniikat ja työkalut ovat suurelta osin projektiryhmälle uusia, joten niihin tulee tutustua ennen kuin varsinainen työ päästään aloittamaan. Tämä voi viivästyttää sovelluksen toteuttamisen aloittamista. Riski pyritään välttämään aloittamalla työkaluihin ja uusiin tekniikoihin tutustuminen jo suunnitteluvaiheessa. 
Oman rajoitteensa ja vastuuta toteutukselle tuo myös se, että valmis sovellus tulee toimimaan osana Korppi-järjestelmää. Tämä vaatii olemassaolevaan järjestelmään ja Käki-projektin tuloksiin tutustumista. Siinä auttavat projektin tekninen ohjaaja Juha Lappi sekä Korppi-kehittäjät.
Tietokoneen rikkoutuessa apua pyydetään mikrotukihenkilöiltä. Projektin materiaali sijoitetaan Kuikka-projektin verkkolevylle, jonka sisältö varmuuskopioidaan joka yö. Tämän lisäksi muutokset tallennetaan myös CVS-versionhallintajärjestelmään.
8.4.	Ohjaajien ja muiden osapuolten ajankäyttö
Ohjaajat, tilaajan edustajat, Korppi-asiantuntijat ja ATK-tuki eivät välttämättä ole aina käytettävissä, kun ongelmia ilmenee. Siksi projektiryhmän jäsenten tulisi kysyä heiltä neuvoa mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, jotta töiden eteneminen ei viivästyisi vastauksen viivästymisen vuoksi.
8.5.	Muut riskitekijät
Projektiryhmän jäsenillä ei ole juurikaan kokemusta projektityöskentelystä. Siihen kuitenkin saadaan ohjausta esimerkiksi ryhmän vastaavalta ohjaajalta, Jukka-Pekka Santaselta.
Riskitilanteita voi aiheuttaa myös ryhmän jäsenten sairastuminen tai muu yllättävä tapahtuma. Myös muiden kurssien käyminen projektin aikana voi vaikeuttaa projektin etenemistä. Tällöin kuitenkin pyritään asettamaan projekti etusijalle ja keskeyttämään tai siirtämään häiritsevien kurssien suoritusta.
9.	
Dokumentointi-, palaveri- ja tiedotuskäytännöt 
Luvussa kuvataan projektin dokumentointi-, palaveri- ja tiedotuskäytäntöjä. Muuttujien nimeämiskäytäntöä ja kommentointityyliä kuvataan erillisessä Sovellussuunnitelmassa.
9.1.	Dokumentointikäytännöt
Projektin aikana laaditaan runsaasti dokumentteja. Dokumentit laaditaan Word-tekstinkäsittelyohjelmalla. Dokumenttien selkeyteen panostetaan ja ne tehdään ulkoasultaan yhteneviksi. Kaikissa dokumenteissa käytetään samoja tyylejä. 
Projektiryhmän jäsenet tarkastavat laaditut dokumentit ensin ryhmän sisällä ennen niiden toimittamista ohjaajille ja tilaajan edustajille.
9.2.	Palaverikäytännöt
Palavereissa yksi ryhmän jäsenistä toimii puheenjohtajana ja yksi sihteerinä. Nämä tehtävät kiertävät ryhmän jäsenten kesken siten, että jokainen on ainakin kerran kummassakin roolissa. 
Palaverien esityslistat laaditaan ja lähetetään projektin sähköpostilistalle vähintään vuorokausi ennen palaveria. Sihteeri kirjoittaa muistiinpanoja palaverin aikana ja laatii muistiinpanoihin pohjautuvan pöytäkirjan mahdollisimman pian palaverin jälkeen. Pöytäkirja käydään läpi ryhmän kanssa ennen kuin sihteeri lähettää sen projektin sähköpostilistalle.
Puheenjohtaja valmistelee edellisen palaverin pöytäkirjan läpikäynnin etukäteen poimien olennaisimmat asiat esille tuotaviksi. Palaverin alussa puheenjohtaja esittää ryhmän jäsenten tuntivihkot sekä edellisen palaverin pöytäkirjan osallistujille. Ohjaajat ja tilaajan edustajat tarkastavat ja hyväksyvät ne. 
Projektipäällikkö esittelee jokaisessa palaverissa projektin tilanteen kertomalla, mitkä tehtävät ovat valmiina, mitkä kesken ja mitkä aloittamatta.
9.3.	Tiedotuskäytännöt
Projektipäällikkö vastaa ensisijaisesti ryhmän sisäisestä tiedottamisesta. Kaikki ryhmän jäsenet lähettävät omiin tehtäviinsä liittyvät sähköpostit aiheesta riippuen joko projektin yleiselle tai tekniselle sähköpostilistalle.
10.	Yhteenveto
Dokumentissa on kuvattu Kuikka-projektin läpivientisuunnitelma. Projekti jatkaa Käki-projektissa aloitetun henkilökohtaisen opintosuunnitelman hallinta- ja raportointisovelluksen kehittämistä Jyväskylän yliopiston käyttöön toteuttamalla sovellukseen opiskelijan käyttöliittymän.
Projekti toteutetaan keväällä 2004. Se on jaettu viiteen eri vaiheeseen. Vaiheet ovat määrittelyvaihe, suunnitteluvaihe, toteutusvaihe, testausvaihe ja viimeistelyvaihe. Projektin tulisi olla valmis viimeistään 1.6.2004. 
Projektin aikana ryhmän jäsenet oppivat projekti- ja ryhmätyöskentelyä, suunnittelua, ohjelmointia, dokumentointia sekä useiden uusien työkalujen ja tekniikoiden käyttöä. Lisäksi projekti antaa kokemusta projektin aikataulun ja tehtävien hallinnasta.
Projektipalaverit pidetään viikoittain. Palaverien lisäksi yhteydenpito- ja informaatiokanavana käytetään projektin sähköpostilistoja sekä WWW-sivuja. 

Lähteet

[1] Avoin yliopisto, ”HOPS-suunnitelma”, saatavilla WWW-muodossa <URL: http://www.avoinyliopisto.fi/neuvonta/hops.html>, 11.2.2004.
[2] Avoin yliopisto,Vainu-sovelluksen sivusto, saatavilla WWW-muodossa <URL: https://vainu.ou.jyu.fi/index.jsp>, viitattu 25.2.2004. 
[3] Helsingin yliopisto, WebOodi, saatavilla WWW-muodossa <URL: http://srv2.kati.fi/hopsdemo/jsp/frame.jsp>, viitattu 25.2.2004. 
[4] Huttunen Sami, Lamminmäki Tatu, Lappi Juha ja Pelkkikangas Eija, ”Käki-projektin projektikansio”, Jyväskylän yliopisto, tietotekniikan laitos, 2003. 
[5] Korppi-kehittäjät, ”Mikä on Korppi-järjestelmä?”, saatavilla WWW-muodossa <URL: https://korppi.it.jyu.fi/kotka/help/tietoja.jsp>, Jyväskylän yliopisto, tietotekniikan laitos, 28.1.2004.
[6] Kuopion yliopisto, Oulun yliopisto, ”Walmiiksi Wiidessä Wuodessa” -hankkeen sivusto, saatavilla WWW-muodossa <URL: http://www.w5w.fi>, viitattu 20.2.2004. 
[7] Ojala Jari ja Salavuo Miikka, ”Virtuaaliareena: Jatko-opiskelijoiden ohjaus- ja portfolioympäristö”, saatavilla WWW-muodossa <URL: http://www.jyu.fi/agora-center/dpf/seminar/virtuaaliareena.htm>, viitattu 25.2.2004.
[8] Santanen Jukka-Pekka, ”Tietotekniikan Sovellusprojektien ohje”, Jyväskylän yliopisto, tietotekniikan laitos, 2002.
Liite. Projektiaikataulu