1. OPPONOINTI, RAPORTTI

Aika: 	Perjantai 19.3.2004 klo 9.00-11.30
Paikka:	Agora, huone AgC 231.1

Läsnäolijat: 		Vastaavat ohjaajat:
Markus Inkeroinen 
Lari Kannisto 
Jukka-Pekka Santanen
		
Kyyhky-projektiryhmä:
Timo Aarniovuori
Teija Alasalmi
Jaakko Hyvärinen
Maunu Tuomainen

Sovellusprojektiryhmät:
Kuikka 
Liitutaulu 
OptiLift

1.1	Johdanto
Ensimmäisen opponointitilaisuuden esitystään varten Kyyhky-projektiryhmä oli valmistellut 18-sivuisen PowerPoint –esityksen, sekä jakanut esityksen loogisiin kokonaisuuksiin niin, että kukin ryhmän jäsen toimi vuorollaan esittelyvuorossa.
1.2	Esityksen sisältö
Kyyhky-ryhmän esityksen aloitti Teija Alasalmi esittelemällä esityksen rakenteen, projektiryhmän jäsenet, projektin vastaavan ja teknisen ohjaajan sekä tilaajan edustajat. Seuraavaksi Alasalmi esitteli lyhyesti taustalla olevaa Korppijärjestelmää, sekä Kolibri- ja Kiuru- projekteja. Alasalmi päätti osuutensa esittelemällä Kyyhky-projektin tavoitteet.

Seuraavana esiintymisvuorossa oli Maunu Tuomainen, joka esitteli tiedon synkronointi –periaatetta. Lisäksi Tuomainen kävi läpi lyhyitä esimerkkitapauksia synkronoinnista. Osuutensa lopuksi Tuomainen selvitteli kalenteriohjelmistojen yhteistoimintaan liittyviä ongelmia.

Kolmantena esiintymisvuorossa oli Jaakko Hyvärinen, ja hän aloitti osuutensa esittelemällä SyncML –tekniikkaa ja sen ominaisuuksia. Hyvärinen jatkoi esitystä selvittäen vCalendariin liittyviä asioita PowerPoint-kalvolle tulostetun koodiesimerkin avulla. Lopuksi Hyvärinen esitteli Sync4j- ja JSP arkkitehtuuria taululle piirtämänsä kaavion avulla.

Esityksen päätti Timo Aarniovuori. Aarniovuori selvitti konfliktin käsitettä, sekä esitteli synkronointiin liittyviä mahdollisia konfliktitilanteita lyhyen esimerkin avulla. Lisäksi Aarniovuori esitteli konfliktien hallintaan liittyviä seikkoja. Osuutensa ja koko esityksen lopuksi Aarniovuori selvitti projektin nykyvaihetta. 

Kokonaisuudessaan esitys kesti 17 minuuttia. Esityksen lopuksi paikallaolijoilla oli mahdollisuus esittää kommentteja ja kysymyksiä.
1.3	Ryhmälle esitettyjä kysymyksiä
Kysymys: Miten synkronointi käytännössä toimii?

Vastaus: Synkronoinnin toimimiseksi projektin puitteissa tarvitaan Jboss-sovelluspalvelin, Tomcat-servlet säiliö (Korppi)/ WWW-palvelin (Apache) ja PostgreSQL-tietokantapalvelin (Kotka). Sync4j on tuote, joka käyttää Jboss:n palveluita hyväkseen. Tässä tapauksessa palveluiksi voidaan lukea mm. autentikointi, säikeistys ja tietokantayhtyksien spooleri. Sync4j:tä ajetaan Jboss:n päällä. Sync4j on tosin tuotteena sellainen, että se voidaan pystyttään minkä tahansa J2EE sovelluspalvelimen päälle.

Synkronointi toimii siten, että käyttäjä ottaa asiakasohjelmistolla (matkapuhelimessa tai muualla) yhteyden Jboss:iin http/https -protokollalla. Käyttäjä autentikoidaan käyttäen Jboss:n tarjoamia JAAS-rajapinnan palveluita. Mikäli autentikointi on ok, niin annetaan käyttäjälle toiminta oikeus Sync4j:ssä. Tämän jälkeen tapahtuu SyncMl-protokollan mukainen sanomien vaihtaminen, toisin sanoen lähetetään asiakkaalta asiakkaan muutokset Sync4j:lle, suoritetaan analyysi ja lähetetään palvelimen muutokset asiakkaalle. 
1.4	Projektiryhmän oma arvio esityksestä
Kyyhky-projekti ryhmä esitteli projektiaan opponointitilaisuuden viimeisenä projektiryhmänä, joten muiden projektien saamasta suullisesta palautteesta oli hyötyä. Projektiryhmän oman arvion mukaan esitys sujui kokonaisuudessaan hyvin ja sujuvasti, vaikkei ryhmä ollut juurikaan harjoitellut esitystä etukäteen. Seuraavaa esitystä varten olisi hyvä lisätä kaavioita selventämään taustalla olevaa tekniikkaa.
1.5	Yhteenveto saadusta palautteesta
Esityksen jälkeen projektiryhmä sai suullista ja kirjallista palautetta ohjaajilta sekä kirjallista palautetta  muilta projektiryhmiltä.

Saadun palautteen perusteella projektiryhmän jäsenten esiintyminen oli sujuvaa. Jokaisen puhe oli selkeää, rauhallista ja kuuluvaa. Katsekontaktia yleisöön voisi Jaakolla ja Timolla olla hieman enemmän.

Ohjaajat pitivät esitystä sopivanpituisena. Lisäksi projektiin ja Korppiin liittyvät taustat esiteltiin kattavasti. Myös SyncML-protokollaan liittyvät asiat selitettiin yksityiskohtaisesti. Esityksen rakennetta voisi tulevaisuutta ajatellen miettiä, sillä konfliktiosa olisi hyvä esitellä hieman aikaisemmin. Lisäksi vieraita termejä olisi joko voitu selittää vähän paremmin, tai vaihtoehtoisesti karsia joitakin termejä pois. Lisäksi taululle piirretty kaavio arkkitehtuurista olisi hyvä piirtää esimerkiksi  kalvolle.

Kirjallisesti saadun palautteen mukaan ryhmän olisi hyvä miettiä, miten toteutettavaa sovellusta esitellään loppuesittelyssä. Lisäksi PowerPoint –esityksessä virkkeet tulisi päättää pisteeseen. Kokonaisuutena ohjaajat olivat tyytyväisiä esitykseen. Muiden projektiryhmien mielestä etenkin esityksessä läpikäydyt esimerkit olivat hyviä.