SERTI-PROJEKTIN PALAVERI 12/2003
Aika	5.5.2003, klo 15.00

Paikka	Stresstech Oy:n tiloissa, Vaajakoski
Läsnä	Stresstech Oy:n edustajina:

Aapo Tamminen
Tapio Hirvelä
Lasse Suominen

	Yliopistolta ohjaajina : 

Jukka-Pekka Santanen

	SerTi-projektiryhmän jäsenet:

Susanna Blomqvist	puheenjohtaja
Pekka Pakari	sihteeri
Antti Korhonen
Heikki Mylläri

1§
Valitaan kokouksen puheenjohtaja ja sihteeri

Puheenjohtaja avasi kokouksen kello 15.00. Puheenjohtajaksi valittiin Susanna Blomqvist ja sihteeriksi Pekka Pakari.

2§
Tarkistetaan edellisen kokouksen pöytäkirja

Santanen huomautti kohtaan viisi, että Aapo Tamminen kysyy loki-ikkunan väreistä Tapio Hirvelältä. Kohtaan kuusi Santanen halusi päätökseen kirjattavaksi mitä tehdään. Puheenjohtaja mainitsi vielä edellisessä pöytäkirjassa olleista aikatauluista, että sovellus ei aivan ole valmis.

PÄÄTÖS: Edellisen kokouksen pöytäkirja hyväksyttiin korjauksin.

3§
Tarkistetaan projektilaisten ajankäyttövihot

PÄÄTÖS: Ajankäyttövihot hyväksyttiin.

4§
Sovelluksen demon esittelyä ja tarkastelua

Antti Korhonen esitteli uusinta versiota sovelluksesta.

Hirvelä huomasi heti, että tarvitaan painike, josta saadaan moottorien ohjauslogiikan virta päälle. Lisäksi hän huomautti, että lokissa tulee näkyä kaikki liikenne, myös painikkeista lähtevät komennot.

Yritettäessä ajaa moottoreita, tuli esiin kysymys, tarvitseeko moottori aina parametrit. Hirvelä kertoi että tarvitsee. Samalla hän mietti mikä on Scale-arvo parametri-ikkunassa, ja tuli siihen tulokseen, että Scale- ja Velocity-arvojen tulisi vaihtaa paikkaa. Lisäksi, jos parametreja ei ole annettu, tulisi parametridialogin tulla esiin automaattisesti, kun moottoria ryhdytään ajamaan.

Tämän jälkeen Korhonen mietti, että onko StressLogicilla vain yksi nopeus. Kun moottoria ajetaan kalibrointinopeudella, joka on eri kuin normaali nopeus, niin koska normaalinopeus vaihdetaan takaisin? Hirvelä totesi, että nopeuksia on vain yksi, mutta normaalinopeus voidaan lähettää uudestaan, kun moottorin ajonappulaa painetaan seuraavan kerran.

Tamminen pohti, pitäisikö terminaalissa saada lisättyä tyhjiä rivejä vanhojen rivien väliin. Hirvelä ei nähnyt täpä tarpeelliseksi, mutta totesi, että vanhoja rivejä on pystyttävä muokkaamaan.

Parametridialogista Hirvelä vielä selvitti I/O-arvojen yhteyden SL:n inputteihin. Santanen mietti myös tulisiko ladatun parametritiedoston nimen näkyä jossain. Hirvelän mielestä viimeksi ladatun tiedostonnimen olisi hyvä näkyä.

Blomqvist kysyi, että jos terminaalista lähetetään komento, joka sytyttää ledin, niin tulisiko ledin tällöin ”syttyä” myös sovelluksen käyttöliittymässä. Hirvelän mielestä se olisi suotavaa.

Moottorien parametrit herättivät vielä keskustelua, ja Heikki Mylläri kysyikin, että tulisiko Scale-arvo lähettää moottorille ensimmäisenä. Hirvelä ei ollut tästä varma, mutta papereista löytyi vastaus; kyllä, mutta muita arvoja voi lähettää missä järjestyksessä tahansa.

Tässä yhteydessä Santanen tiedusteli tarvitaanko eri värejä tai muita muutoksia lokiin erottamaan lähetetyt ja vastaanotetut viestit. Hirvelä ja Tamminen eivät katsoneet tätä tarpeelliseksi, tosin pohdittiin olisiko tasavälinen fontti parempi.

Hirvelä selittikin vielä tarkemmin loki-ikkunan tarkoitusta, joka on saada talteen halutut komennot ja niiden järjestys, joilla saadan jokin tietty toiminto tehtyä. Mylläri ehdottikin, että kaikki komennot lähetettäisiin siinä tapauksessa terminaalin kautta. Hirvelän mielestä tämä oli hyvä idea.

Lopuksu Santanen kysyi tiedostojen talletuksesta; tulisiko tiedostoilla olla oletuksena nimet? Hirvelän mielestä tarvetta ei ole, tosin parametritiedostot voivat olla .par-päätteisiä.

PÄÄTÖKSET:
•	Tehdään painike moottorien powerille.
•	Kaiken liikenteen on näyttävä lokissa.
•	Parametridialogi ponnahtaa esiin moottoria ajettaessa, ellei parametreja ole annettu.
•	Viimeksi ladatun parametritiedoston nimi näkyviin.
•	Terminaalista lähetetyt komennot sytyttävät myös ledit.
•	Kaikki lähetetyt komennot kirjataan myös terminaaliin.

5§
Muut esille tulevat asiat

Tamminen oli tutustunut lähdekoodiin ja antoi siitä palautetta: Jos käytetään merkkijonotaulukoita on koko aina tarkistettava. Poikkeukset tulisi käsitellä. Jos koodi on otettu joltain toiselta, tulisi tästä olla maininta sekä kommentti muutetuista osista. Led-taulukon indeksit ovat sekavat, ledit voisi jakaa useampaan taulukkoon.

Tämän jälkeen Santanen tiedusteli onko ryhmä kirjannut eteen tulleita ohjelmointiongelmia ylös. Korhonen totesi ettei ole, ja tässä vaiheessa voi kaikkien muistaminen olla hankalaa. Samalla hän kysyi Santaselta minkälaisia ongelmia tulisi kirjata ylös – isommat ongelmat.

Santanen kyseli ryhmältä myös testauksesta. Onko tehty suunnitelmia, ja onko testitapauksia tiedossa? Jonkun olisi hyvä tehdä testaussuunnitelma. Tähän Mylläri totesi, että Urtamon kirjoittamassa dokumentissa on joitain, muita ei vielä ole.

Hirvelän mukaan tulisi testata, että kaikki painikkeet, toiminnot, kaukosäädin yms. toimivat. Tamminen ehdotti vielä, että käskyjä ajettaisiin eri järjestyksissä. Santasen mielestä ainakin vaatimusmääritelmän vaatimukset ja käyttötapaukset on testattava. Yleinen testitapaus voisi Hirvelän mukaan olla, että ensin moottori kalibroidaan, jonka jälkeen moottoria ajetaan joko oikealle tai vasemmalle, ja taas kalibroidaan sekä ajetaan johonkin suuntaan.

PÄÄTÖS: Koodissa tarkistetaan merkkijonotaulukoiden koko.

PÄÄTÖS: Ledit jaetaan useampaan taulukkoon.

PÄÄTÖS: Suuremmat ohjelmointiongelmat dokumentoidaan.

PÄÄTÖS: Tehdään testaussuunnitelma.

6§
Sovitaan osallistujien seuraavista tehtävistä

PÄÄTÖKSET:
Ryhmä:
•	parantelee koodia
•	tekee raportteja
•	kirjoittaa testaussuunnitelman
Rainer:
•	käy ohjelmakoodin läpi

7§
Sovitaan seuraavan kokouksen aika ja paikka

PÄÄTÖS:  Seuraava kokous pidetään ma 12.5.2003 kello 15:00 Agorassa tilassa AgC223.1.

9§
Puheenjohtaja päätti kokouksen kello 16.15. Pöytäkirja on nähtävillä osoitteessa http://kotka.it.jyu.fi/serti/