% .tex-tiedosto projektin dokumenttien latomiseksi.

% Kirjoitelmaluokka, tässä käytetään projektien projdoc-luokkaa.
\documentclass[twoside]{projdoc}

\usepackage{paralist}
\usepackage{alltt}

% Projektin nimi
\project{Paatti}

% Luottamuksellisuus: käytä termiä 'Luottamuksellinen' tai 'Julkinen'
\publicity{Julkinen}

% Versionumero: numerointikäytäntö on projektikohtainen
\version{0.1.2}

% Dokumentin nimi
\title{Projektiraportti}

% Tekijät: huomaa aakkosjärjestys sukunimen mukaan
\author{Tapio Keränen}{Toni Salminen}{Jari Salokangas}{Lauri Satokangas}
% Puhelinnumerot: tekijöitä vastaava järjestys!
\authorphones{040-8464981}{040-5378086}{040-8652014}{040-5735358}
% Sähköpostiosoitteet: tekijöitä vastaava järestys!
\authoremails{t.tapio.keranen@student.jyu.fi}{toni.a.j.salminen@student.jyu.fi}{jari.p.t.salokangas@student.jyu.fi}{lauri.n.satokangas@student.jyu.fi}
% Etu- ja sukunimen alkukirjaimet: tekijöitä vastaava järjestys!
\authorinitials{TK}{TS}{JS}{LS}

% Tiivistelmä dokumentista: tämä ei siis ole tiivistelmä projektista,
% vaan tämän ko. dokumentin tarkoituksesta. 
\docabstract{Paatti-projekti toteutti Jyväskylän yliopiston psykologian laitokselle prototyypin tietojärjestelmästä, jolla kuntoutetaan iäkkäitä, mielenterveyspotilaita ja työuupumuksesta kärsiviä sekä tuetaan kyseisiin aihealueisiin liittyvää tutkimusta. Tietojärjestelmässä on kaksi käyttöliittymää, joista tutkijan käyttöliittymällä hallitaan kuntoutettavien kuntoutusohjelmia sekä kuntoutettavan käyttöliittymällä kuntoutettava suorittaa tutkijan laatimaa kuntoutusohjelmaa. Projektiraportissa kuvataan projektin läpivientiä käsitellen tavoitteita, resursseja, käytänteitä, tehtävien työnjakoa ja työmääriä, prosessimallia ja aikataulua sekä arvioitujen riskien toteutumista ja hallintaa. Projektiraportti vertaa projektin toteutumaa suunnitelmaan kuvaten erot sekä niiden syyt ja vaikutukset.} 

% Tiivistelmä projektista
\projectabstract{Paatti-projekti suunnitteli ja toteutti Jyväskylän yliopiston psykologian laitokselle prototyypin tietojärjestelmästä, jolla tuetaan vanhusten, mielenterveyspotilaiden ja työuupumuksesta kärsivien itsenäistä elämää ja kuntoutumista, sekä tuetaan kyseisiin aihealueisiin liittyvän tutkimuksen tekemistä.}

% Avainsanat: dokumentin sisältöön liittyviä olennaisia asiasanoja: aakkosjärjestys, ensimmäinen sana isolla alkukirjaimella ja piste loppuun.
\keywords{Aikataulu, kokemuksia, käytänteet, ohjelmistoprojekti, oppiminen, projektiorganisaatio, prosessimalli, raportti, resurssit, riskien hallinta, tavoitteet, tehtävät, tulokset, työnjako, työmäärät}.

% Varsinainen tulosteessa näkyvä ladonta alkaa
\begin{document}

% Tämä latoo versiohistorialle ympäristön, sen alapuolelle ladotaan
% versiohistoriataulukko. Esimerkin vuoksi tehty. 
\versionhistory

\begin{tabular}{|c|r|p{9.0cm}|p{1.2cm}|}
\hline
\textbf{Versio} & \textbf{Päivämäärä} & \textbf{Muutokset} & \textbf{Tekijät} \\
\hline \hline
0.0.1    & 11.5.2012 & Dokumentin pohja luotu ja kirjoitus aloitettu projektisuunnitelman pohjalta.  & LS\\
\hline
0.0.2    & 14.5.2012 & Kirjoitettu luvuista 1-5.  & LS\\
\hline
0.0.3    & 14.5.2012 & Kirjoitettu prosessimallista.  & LS\\
\hline
0.1.0    & 15.5.2012 & Toimitettu versio ohjaajan tarkastettavaksi.  & LS\\
\hline
0.1.1    & 19.5.2012 & Korjattu havaittuja virheitä ja puutteita luvuista 1-4.  & LS\\
\hline
0.1.2    & 20.5.2012 & Korjattu havaittuja virheitä ja puutteita luvuista 5-7. Lisätty kaksi kappaletta lukuun 10. & LS\\
\hline
\end{tabular}


% \projectinfo latoo ympäristön projektin tiivistelmälle, joka on 
% projektikohtainen.
% Projektin tiivistelmä ja tekijöiden tiedot ladotaan automaattisesti sivun
% alkuun. Eli lisättävä projektiorganisaation tiedot muiden kuin tekijöiden
% osalta sekä tarvittavat yhteystiedot. Alla tämä on tehty esimerkin vuoksi.
\projectinfo

\textbf{Tilaaja:}

\begin{tabular}{p{4.8 cm}p{8cm}p{2.4cm}}
~~~$\bullet$~~Jukka Kaartinen & \texttt{jukka.kaartinen@jyu.fi} & 0400-248148 \\
~~~$\bullet$~~Päivi Lappalainen & \texttt{paivi.k.lappalainen@psyka.jyu.fi} & 040-8054192 \\
~~~$\bullet$~~Raimo Lappalainen & \texttt{raimo.lappalainen@psyka.jyu.fi} & 050-4432349 \\
~~~$\bullet$~~Heikki Lyytinen  & \texttt{heikki.lyytinen@psyka.jyu.fi} & 050-5524892 \\

\end{tabular}

\vspace{1truecm}
\textbf{Ohjaajat:}

\begin{tabular}{p{5.0cm}p{7.8cm}p{2.4cm}}
~~~$\bullet$~~Matti Lehtinen & \texttt{matti.k.lehtinen@jyu.fi} & 041-4564118 \\
~~~$\bullet$~~Jukka-Pekka Santanen & \texttt{santanen@mit.jyu.fi} & 040-8053299 \\
~~~$\bullet$~~Outa Valkama & \texttt{outa.j.valkama@gmail.com} & 045-3490910
\end{tabular}

\vspace{1truecm}
\textbf{Yhteystiedot:}

\begin{tabular}{p{4.5cm}p{13cm}}
~~~$\bullet$~~Sähköpostilistat: & \texttt{paatti@korppi.jyu.fi},\linebreak \texttt{paatti\_opetus@korppi.jyu.fi} \\
~~~$\bullet$~~Sähköpostiarkistot: & \texttt{https://korppi.jyu.fi/list-archive/paatti/}, \texttt{https://korppi.jyu.fi/list-archive/\linebreak paatti\_opetus/} \\ 
~~~$\bullet$~~Työhuone: & Agora C222.2, puh. 040-8053308
\end{tabular}

%----------------------------------------------------------------------------
% \mainmatter latoo automaattisesti sisällysluettelon ym. alkusivut, ja 
%% sen jälkeen alkaa dokumentin sisällysluettelossa näkyvät luvut.
\mainmatter

% \chapter{Pääluvun nimi} aloittaa pääluvun, \section{Alaluvun nimi} alaluvun,
% ja \subsection{Ala-alaluvun nimi} ala-alaluvun.
\chapter{Johdanto}

Jyväskylän yliopiston psykologian laitos on tehnyt tutkimusta iäkkäiden, työuupumuksesta kärsivien ja mielenterveyspotilaiden kuntouttamisesta jo vuosien ajan. Tutkimuksissa on ilmennyt tarvetta pystyä antamaan kuntoutettaville apua ja hoitokeinoja ilman tutkijan tai lääkärin fyysistä läsnäoloa. Tähän tarkoitukseen Paatti-projekti kehitti Sovellusprojekti-kurssilla keväällä 2012 prototyypin tietojärjestelmästä, jolla tuetaan kuntoutettavien itsenäistä elämää ja kuntoutumista sekä tutkijoiden tekemää tutkimusta. Tietojärjestelmällä voidaan tukea tutkimusta ja parantaa kuntoutettavien hyvinvointia monin eri tavoin. 

Projektiraportti kuvaa projektin toteutunutta läpivientiä määritellen sen tulokset, osallistujat ja muut resurssit, käytänteet, prosessimallin, aikataulun sekä riskien hallintaa. Jäsenten osalta käsitellään tehtäviä, työmääriä ja tehtäväjakoa projektissa. Projektiraportin laatimisessa  on hyödynnetty Judo-projektin projektiraporttia \cite{judoraportti}, Tabu-projektin projektiraporttia \cite{taburaportti} sekä Sovellusprojektien ohjetta \cite{sovellusprojektienohje}.  Sovellusraportti [6] kuvaa toteutetun sovelluksen käyttöliittymän, toteutusratkaisut, havaitut ongelmat ja jatkokehitysideat. Projektin muut tulokset on esitelty luvussa 3.3

Luvussa 2 kuvataan dokumentissa käytetyt termit ja niiden merkitys. Luvussa 3 esitellään projektin taustoja sekä tavoitteiden, tulosten ja projektiryhmän jäsenten oppimistavoitteiden toteutumista. Luvussa 4 esitellään projektiorganisaatio ja resurssit. Luvussa 5 kuvataan projektin käytänteet. Luvussa 6 tarkastellaan projektiryhmän tehtäviä sekä tehtävien työmääriä ja ryhmän työnjakoa. Luvussa 7 kuvataan projektin prosessimalli ja aikataulu. Luvussa 8 kuvataan projektiin liittyneiden riskien hallintaa ja käsitellään niiden vaikutusta projektin läpivientiin ja tuloksiin. 9. luvussa esitellään ryhmän jäsenten kokemuksia projektista.

\chapter{Termit}

Luvussa kuvataan projektissa käytettäviä aihealueen termejä sekä tekniikoita ja kehitysvälineitä.

\section{Aihealueen termit}
Projektin aihealueen termejä ovat seuraavat:
% Termilistat ladotaan Ventry-ympäristöllä, parametrina pisin termi,
% jolloin sisentyy oikein:
\begin{Ventry}{Sovellusprojekti}
  \item[Fyysinen aktiivisuus] viittaa kuntoutettavan harrastamaan liikunnan määrään ja tehokkuuteen. % TODO: mieti parempi teksti
  \item[Hälytystehtävä] on tehtävätyyppi, jonka ehtojen täyttyessä tietojärjestelmä lähettää järjestelmän kautta viestin toiselle käyttäjälle.
  \item[Interventio] on psykologisen tiedon, menetelmän ja osaamisen avulla tapahtuva vaikuttaminen kuntoutettavaan.
  \item[Kuntoutettava] on tietojärjestelmän käyttäjä, joka suorittaa kuntoutusohjelmia.
  \item[Kuntoutusohjelma] on tutkijan ryhmälle tai käyttäjälle laatima aikataulutettujen tapahtumien kokonaisuus.
  \item[Käyttäjärooli] on käyttäjän käyttöoikeuksia tietojärjestelmässä kuvaava rooli. Niitä ovat mm. kuntoutettava ja tutkija.
  \item[Mobiililaite] on älypuhelin tai sormitietokone.
  \item[Metatieto] on tietoa kuvailevaa tietoa , jota hyödynnetään tiedon yksilöinnissä ja haussa.
  \item[Ohje] on tehtävään liittyvä kuvaus teksti-, ääni-, kuva- tai videomuodossa.
  \item[Omainen] on käyttäjä, jolla on oikeus seurata kuntoutettavan edistymistä ja aktiivisuutta.
  \item[Profiiliviesti] on järjestelmän kautta lähetettävä viesti. % TODO: käytetäänkö tätä termiä?
  \item[Ryhmä] on käyttäjistä koostuva kokonaisuus, jolle mm. voidaan laatia kuntoutusohjelma.
  \item[Suorite] on tehtävän suorittamisesta tietokantaan tallennettu data.
  \item[Tapahtuma] on tutkijan laatima tehtävien kokonaisuus, joka aikataulutetaan osaksi kuntoutusohjelmaa.
  \item[Tehtävä] on tapahtuman sisällä oleva yksittäinen kuntoutettavan suoritettava toimenpide, joka voi sisältää mm. tekstiä, ääntä, kuvan tai videon.
  \item[Toimintakyky] on kuntoutettavan kyky tehdä hänelle hyödyllisiä asioita.
  \item[Tutkija] on käyttäjä, joka laatii kuntoutusohjelmia kuntoutettaville ja seuraa niiden toteutumisia.
  \item[Tutkijan käyttöliittymä] on käyttöliittymä, jolla tutkija luo tapahtumia, aikatauluttaa tapahtumia, hallitsee käyttäjien ja ryhmien tietoja sekä muodostaa suoritteista erilaisia raportteja.
  \item[Tutkimus] on samaan tutkimusaiheeseen tai -kohteeseen liittyvien ryhmien ja kuntoutusohjelmien kokonaisuus.
  \item[Vapaaehtoinen harjoite] on tapahtuma, jonka kuntoutettava voi suorittaa halutessaan.
\end{Ventry}

\section{Vaatimusmäärittelyn termit}

Vaatimusmäärittelyssä esiintyviä termejä ovat seuraavat:

\begin{Ventry}{Sovellusprojekti} 
  \item[Etenemisvaihtoehto] on monivalintatehtävän yksi mahdollinen valinta. 
  \item[Hälytyskomponentti] on tapahtuman luomisessa käytettävä tehtäväkomponentti, joka asetettavan ehdon täyttyessä lähettää profiiliviestin komponentin asetuksiin määritetyille henkilöille.
  \item[Kotoistus] on toimi, jolla tietojärjestelmä käännetään toiselle kielelle.
  \item[Käyttäjäprofiili] on järjestelmässä olevan käyttäjän profiili, joka sisältää tunnistetietoja ja käyttöoikeuksia.
  \item[Mediasisältö] koostuu tietojärjestelmässä olevista multimediatiedostoista, joita voidaan sisällyttää tehtäviin.
  \item[Muistutus] huomauttaa käyttäjää  ääni-, värinä- ja/tai tekstimuotoisella viestillä. 
  \item[Sisältökomponentti] on tehtävä, joka esittää käyttäjälle informaatiota, kuten tekstiä, ääntä, valokuvan tai videon.
  \item[Syötekomponentti] on tehtävä, joka tallentaa järjestelmään käyttäjän antamaa informaatiota, kuten tekstiä, ääntä, valokuvan tai videon. 
  \item[Tapahtumamuokkain] on työkalu tapahtuman laatimiseen.
  \item[Tapahtumatyyppi] on tapahtumalle asetettu tunniste, jolla kuvataan tapahtuman sisältö. Niitä voivat olla mm. liikunta- tai rentoutustapahtumat.
  \item[Valintakomponentti] esittää tehtävän, jossa käyttäjä vastaa valitsemalla yhden vaihtoehdoista.
\end{Ventry}

\section{Tekniikat ja kehitysvälineet}
Dokumentissa esiintyviä tekniikoita ja kehitysvälineitä ovat seuraavat:
\begin{Ventry}{Sovellusprojekti}
  \item[CSS] on WWW-dokumenttien ulkoasun esittämiseen käytetty tyyliohje.
  \item[Django] on WWW-kehys, joka käyttää Python-ohjelmointikieltä.
  \item[FreeMind] on ajatuskarttasovellus.
  \item[GanttProject] on ajan- ja resurssienhallintaohjelma projekteille.
  \item[Git] on hajautettu versiohallintajärjestelmä.
  \item[HTML5] on uusi versio WWW-sivujen tekemiseen käytetystä HTML-kuvauskielestä.
  \item[JavaDoc] on ohjelma, jonka avulla Javan lähdekoodista voidaan generoida luokkadokumentaatio.
  \item[JavaScript] on WWW-ympäristössä käytettävä komentosarjakieli, jolla voidaan mm. lisätä WWW-sivuille dynaamista toiminnallisuutta.
  \item[Jetty] on avoimen lähdekoodin WWW-palvelin Java-sovelluksille.
  \item[jQuery] on kaikille selaimille tarkoitettu ilmainen ja avoimen lähdekoodin lisenssin alainen JavaScript-kirjasto.
  \item[\LaTeX] on ladontaohjelmisto.
  \item[Lähdekoodi] on tekstimuotoista ohjelmointikielistä listausta.
  \item[NetBeans] on integroitu ohjelmointiympäristö mm. Java- ja JavaScript-ohjelmointikielille.
  \item[OpenOffice.org] on avoimeen lähdekoodiin perustuva toimisto-ohjelmisto.
  \item[PDF] on ohjelmistoriippumaton siirrettävä tiedostomuoto do\-ku\-men\-teil\-le.
  \item[Tomcat] on WWW-palvelin Java-sovelluksille.
  \item[Vaadin] on sovelluskehys WWW-sovellusten kehittämiseen Java-ohjelmointikielellä.
  \item[YouSource] on Git-versiohallintaohjelmistoa tukeva lähdekoodien julkistusjärjestelmä, jota käytetään WWW-käyttöliittymällä.
\end{Ventry}


\chapter{Tavoitteiden toteutuminen ja tulokset}

Luvussa käsitellään projektissa toteutuneen tietojärjestelmän ja muiden tulosten sekä ryhmän oppimistavoitteiden toteutumista. Tietojärjestelmän laiteriippumattomuus ja laajennettavuus onnistuivat suunnitellusti, mutta mobiilaitteen kiihtyvyysanturin käyttö tietojärjestelmässä jätettiin jatkokehitykseen. Myöskään kuntoutettavan ja tutkijan välistä viestintää ei projektissa ehditty toteuttaa. Toteutettu prototyyppi ja projektin aikana laaditut dokumentit kuten  \cite{sovellusraportti} ja \cite{vaatimusmäärittely} antavat hyvät valmiudet tietojärjestelmän jatkokehitykseen. 

\section{Taustaa ja tarpeita}

Projektin tilaajana oli Jyväskylän yliopiston psykologian laitos. Tilaaja kehittää hoitokäytänteitä sekä tutkii iäkkäitä, työuupumuksesta kärsiviä ja mielenterveyspotilaita. Tietojärjestelmän kuntoutettavien tarpeet ovat pääosin yhteneviä.

Iäkkäillä on usein muistihäiriöitä, joilla voi olla vaikutusta hoito-ohjeiden noudattamiseen ja useasti varttuneempien ihmisten fyysinen aktiivisuus alenee. Tilaaja haluaa pystyä muistuttamaan kuntoutettavia hoito-ohjeiden noudattamisesta ja motivoida ikäihmisiä liikkumaan enemmän omatoimisesti.

Työuupumuksesta kärsivät eivät useasti muista pitää taukoja elämässään ja työssään. Heitä pitää muistuttaa rentoutusharjoituksista, jotka helpottavat stressiä sekä opettavat keinoja selviytyä ja toipua uupumuksesta.

Mielenterveyspotilaiden hoito vaatii paljon hoitohenkilökunnan läsnäoloa. Läsnäolo ei kuitenkaan ole aina mahdollista, kun hätä on suurin. Potilaan tilaa tulee voida seurata tapaamisten välillä, sekä potilaan ja tutkijan tulee tarvittaessa saada yhteys toisiinsa tapaamisten välillä.

Tilaaja haluaa yhteyden kuntoutettavan, omaisen ja tutkijan välille. Tutkijan ja kuntoutettavan välille halutaan yhteys, joka mahdollistaa rutiiniluonteisten tehtävien suorittamisen ilman tutkijan läsnäoloa ajasta ja paikasta riippumattomasti. Yhteys mahdollistaa myös nopeamman viestinnän kuntoutettavan ja tutkijan välillä sekä antaa mahdollisuuden tutkijalle ja omaiselle seurata kuntoutukseen liittyvien tapahtumien suorittamista lähes reaaliajassa. Tilaaja haluaa hyödyntää tiedon keräämisessä älypuhelimien erilaisia antureita, kuten esimerkiksi kiihtyvyysanturia liikuntasuoritteiden yhteydessä.

Tutkijalle ja omaiselle tulee voida lähettää automaattinen ilmoitus kuntoutettavan havaitusta hätätilanteesta. Hätätilanne voi syntyä esimerkiksi, jos mielenterveyspotilas vastaa kysymyksiin tietyllä tavalla. Hoitoon liittyvistä tapahtumista, kuten lääkkeiden ottamisesta ja liikuntaharjoitteista, tulee voida muistuttaa kuntoutettavaa kehitettävän tietojärjestelmän kautta. Tilaaja haluaa motivoida kuntoutettavaa itsenäiseen elämään ja ottamaan vastuuta omasta paranemisestaan tarjoamalla vapaaehtoisia tapahtumia tutkijan luoman kuntoutusohjelman ohella.

\section{Toteutettu tietojärjestelmä}

Paatti-projektissa toteutettu tietojärjestelmän prototyyppi, oli jatkoa Tabu-projektin kehittämälle ohjelmalle. Tabu-projekti kehitti keväällä 2009 Agora Centerille ja GeroCenterille prototyypin Oljenkorsi-sovelluksesta, jolla vanhusten ohjattua ja aikataulutettua liikkumista voitiin tukea ja seurata ilman tutkijoiden, omaisten tai hoitajien läsnäoloa. Tabu-projektin kehittämä ohjelma oli sidottu tietyn puhelinmallin käyttämiseen.

Paatti-projektin tavoitteet olivat laajemmat kuin Tabu-projektin. Tilaaja haluaa laajentaa sovelluksen käyttökohdetta vanhusten itsenäisen elämän tukemisen lisäksi myös muun muassa mielenterveyspotilaiden hoidon ja työuupumuksesta kärsivien tukemiseen. Tilaaja halusi, että kuntoutettavan käyttöliittymä toimisi useilla erilaisilla alustoilla, jolloin kuntoutettava voisi käyttää sovellusta miltei millä tahansa mobiililaitteella. Tutkijan käyttöliittymän haluttiin toimivan tietokoneella sekä mahdollisesti sormitietokoneella. Kumpikin käyttöliittymä toteutettiin WWW-sovelluksena.

Tilaajan tarpeet ja kehittävä tietojärjestelmä olivat käytettävissä olevaan aikaan ja resursseihin verrattuna laajat. Jo projektin alussa oli selvää, ettei tietojärjestelmää pystytä toteuttamaan tuotantoversion tasolle. Paatti-projekti kehitti tavoitteena olevasta tietojärjestelmästä prototyypin, jota jatkokehitetään projektin jälkeen. Paatti-projekti määritteli, suunnitteli ja  toteutti tietojärjestelmässä käytettävän tietokannan sekä alustavat versiot tutkijan ja kuntoutettavan käyttöliittymistä. Tutkijan käyttöliittymällä voidaan hallita tutkimuksia, ryhmiä, käyttäjiä, kuntouttusohjelmia ja tapahtumia sekä seurata kuntoutettavien edistymistä. Kuntoutettavan käyttöliittymällä voidaan suorittaa tutkijoiden tekemiä kuntoutusohjelmia, suorittaa vapaaehtoisia harjoitteitavap ja tarkastella käyttäjän suorittamia tapahtumia. Tietojärjestelmään kerätyt tiedot tallennetaan tietokantaan, josta tiedot voidaan tarvittaessa siirtää muihin tutkimuksessa hyödennettäviin ohjelmiin. 

Projektissa toteuttamattomia tietojärjestelmän ominaisuuksia ja toimintoja on kuvattu tarkemmin sovellusraportissa \cite{sovellusraportti}, sekä vaatimusmäärittelyssä\cite{vaatimusmaarittely}. Suunnitelmallista ja järjestelmällistä testausta ei ehditty toteuttaa Paatti-projektissa.

%\raggedbottom

Tutkijan käyttöliittymän toiminnoista

toteutuneita ovat
 \begin{compactitem}
  \item käyttäjien hallinta,
  \item ryhmien hallinta,
  \item tutkimusten hallinta,
  \item tapahtumien luonti ja muokkaus sekä
  \item kuntoutusohjelmien luonti ja muokkaus.
 \end{compactitem}

Osittain toteutettuja toimintoja ovat
 \begin{compactitem}
  \item raporttien luominen,
  \item tietokantaan kerätyn datan siirtäminen .xls-muodossa.
 \end{compactitem}

Toteuttamattomia toimintoja ovat
 \begin{compactitem}
  \item viestien lähettäminen käyttäjille,
  \item näytettävien ryhmien rajaaminen tutkijan oikeuksien mukaan,
  \item suoritedatan esittäminen graafisessa muodossa,
  \item muistutusten asettaminen tapahtumille,
  \item mediasisällön hallinta,
  \item hälytystehtävien luominen ja hallinta,
  \item tietokantaan kerätyn datan siirtäminen .csv-muodossa.
  \item ohje-näkymä.
 \end{compactitem}

Kuntoutettavan käyttöliittymän toiminnoista

toteutuneita  ovat
 \begin{compactitem}
  \item tapahtumakalenteri ja
  \item vapaaehtoiset tapahtumat.
 \end{compactitem}

Osittain toteutettuja toimintoja ovat
 \begin{compactitem}
  \item kirjoitusten tallentaminen päiväkirjaan,
  \item käyttöliittymän kuvakkeet,
  \item tapahtuman päättymisestä ilmoittaminen.
 \end{compactitem}

Toteuttamattomia toimintoja ovat
 \begin{compactitem}
  \item mobiililaitteen ominaisuuksia, kuten kiihtyvyysanturi tai kamera, hyödyntävät toiminnot, 
  \item käyttöliittymän ohjeet,
  \item ilmoitukset saapuneista viesteistä ja tapahtumista,
  \item liukusäädin-komponentti,
  \item ääni- ja videokomponentit.
 \end{compactitem}

Tietojärjestelmän käyttäjilleen tarjoamat tiedot ja toiminnot sekä niiden priorisointi on määritelty tarkemmin vaatimusmäärittelyssä \cite{vaatimusmaarittely}. Toteutetun tietokannan ja prototyypin rakenne, heikot toteutusratkaisut ja jatkokehitysideat on kuvattu tarkemmin sovellusraportissa \cite{sovellusraportti}. Sovellusraportti kuvaa myös kuntoutettavan ja tutkijan käyttöliittymien näkymistä.


\section{Projektin tulokset}

Tietojärjestelmän prototyypin ohella  projektiryhmä toteutti seuraavat dokumentit:
\begin{compactenum}
\item[-]\textbf{Ajankäyttöraportti} sisältää ryhmän jäsenten kirjaamat työtunnit sekä niiden jakautumisen eri tehtäville ja tehtäväkokonaisuuksille.
\item[-]\textbf{Esittelymateriaali} sisältää väli- ja loppuesittelyn materiaalit ja muistiot.
\item[-]\textbf{Itsearvioinnit} sisältävät ryhmän jäsenten arvioinnit omasta toiminnasta, onnistumisesta, kokemuksista ja oppimisesta.
\item[-]\textbf{Kartoitukset} sisältävät projektin määrittelyn ja suunnittelun yhteydessä laaditut dokumentit.
\item[-]\textbf{Luokkadokumentaatio} sisältää lähdekoodista automaattisesti JavaDocilla luodut dokumentit.
\item[-]\textbf{Lähdekoodi} sisältää toteutetun sovelluksen lähdekoodin kommentteineen.
\item[-]\textbf{Kokousten dokumentit} sisältävät kokouksien esityslistat, pöytäkirjat ja tilakatsaukset.
\item[-]\textbf{Projektiraportti} kuvaa projektin läpivientiä ja asetettujen tavoitteiden saavuttamista.
\item[-]\textbf{Projektisopimus} on sopimus projektin tulosten hyödyntämisestä. Se määrittelee mm. projektin osapuolet sekä heidän oikeutensa ja velvollisuutensa.
\item[-]\textbf{Projektisuunnitelma} kuvaa projektin suunniteltuja tavoitteita, resursseja, yleisiä käytänteitä, tehtäviä, aikataulua ja riskien hallintaa.
\item[-]\textbf{Sovellusraportti} kuvaa toteutetun sovelluksen rakenteen ja toiminnot, puutteelliset ja heikot toteutusratkaisut sekä jatkokehitysideat.
\item[-]\textbf{Sähköpostiarkistot} sisältävät kaikki projektin sähköpostilistoilla käydyt keskustelut.
\item[-]\textbf{Vaatimusmäärittely} kuvaa projektin tekniset ja toiminnalliset vaatimukset, sekä tavoitteet ja rajoitteet.
\end{compactenum}

Projektin tulokset toteutuivat suunnitellusti. 

\section{Jäsenten oppimistavoitteet}

Sovellusprojekti-kurssin oppimistavoitteena on projektimuotoisen työskentelyn oppiminen. Projektiryhmän jäsenet saivat kattavan käsityksen ohjelmistoprojektissa työskentelystä sekä sen läpiviennistä. Olennaisia tehtäväkokonaisuuksia olivat ohjelmiston kehitykseen liittyen määrittely, suunnittelu, toteutus ja testaus. Projektipäällikönä toimivat jäsenet oppivat {\bf ajankäytön suunnittelua ja hallintaa} sekä projektin hallintaa ja ryhmän johtamista.

Keskeistä sovellusprojektissa on käytännön tekemisen kautta oppiminen sekä aikaisemmilla kursseilla opitun teoriatiedon soveltaminen.Opituista tiedoista olikin paljon hyötyä projektissa kohdattujen ongelmien ratkaisemisessa. 

Projektityöskentelyssä vaadittiin taitoja ongelmatilanteiden ratkaisemiseen ja ristiriitojen käsittelyyn. Ryhmä toimi aktiivisesti ja omatoimisesti pitäen projektin ja tilaajan tavoitteet sekä loppukäyttäjien tarpeet mielessä. Tarvittaessa ohjaajilta pyydettiin ohjausta.

Ryhmätyö- ja viestintätaitojen oppiminen oli olennaisessa osassa projektissa. Jäsenet oppivat viestimään sekä ryhmän sisällä että projektiorganisaatioon kuuluville henkilöille ja sidosryhmille. Projektin edetessä jäsenet oppivat myös kirjoittamaan sisällöltään ja kirjoitusasultaan laadukkaita dokumentteja. Väliesittelyt ja loppuesittely kannustivat ryhmää myös kehittämään puheviestinnän taitojaan ja toivat jäsenille esiintymiskokemusta.

Jäsenet kehittivät ohjelmointitaitojaan ja oppivat käyttämään Vaadin-sovelluskehystä. Tietokannan suunnittelusta saatiin myös hyvää kokemusta.

Edellisten tavoitteiden lisäksi jäsenet olivat asettaneet seuraavia henkilökohtaisia tavoitteita:

\begin{compactenum}
\item[-] Tapio Keränen halusi tutustua projektin koko elinkaareen.
\item[-] Toni Salmisen tavoitteena oli oppia projektin hallintaa, projektin ja ohjelmiston suunnittelua, ryhmän johtamista sekä ajanhallintaa.
\item[-] Jari Salokangas halusi käytännön kokemusta ohjelmointityökaluista, ohjelmoinnista ja projektityöskentelystä.
\item[-] Lauri Satokankaan tavoitteena oli oppia WWW- ja mobiilisovellusten suunnittelua ja toteutusta. Satokangas halusi myös oppia projektin hallintaa ja ryhmätyöskentelyä.
\end{compactenum}

Henkilökohtaiset ja ryhmän yhteiset oppimistavoitteet toteutuivat jokaisen ryhmän jäsenen osalta. % TODO: Onko näin?


\chapter{Organisaatio ja resurssit}

Luvussa esitellään projektiorganisaatio, käytössä olleet resurssit sekä projektiin liittyvät oheiskurssit ja perehdytykset. Organisaatio ja resurssit toteutuivat miltei suunnitelman mukaisesti. Projektiorganisaatioon liittyi projektin lopussa lisää henkilöitä, mutta tällä ei ollut vaikutusta projektin läpiviennin kannalta.

\section{Projektiorganisaatio}\label{projektiorganisaatio}

Projektiryhmään kuului neljä tietotekniikan laitoksen opiskelijaa: Tapio Keränen, Toni Salminen, Jari Salokangas ja Lauri Satokangas. Lauri Satokangas ja Tapio Keränen olivat kokeneita ohjelmoijia, joista ensimmäisellä oli kokemusta Vaadin-sovellus\-kehyksestä. Kummatkin olivat myös käyttäneet aikaisemmin Netbeans-sovelluskehitintä. Toni Salmisella oli kokemusta Linux-palvelimen konfiguroinnista. Jari Salokankaan vahvuusalueita olivat visiointi ja suunnittelu. Kaikki jäsenet olivat suorittaneet useita ohjelmointikursseja yliopistossa. Jokainen pääsi hyvin hyödyntämään omia vahvuusalueitaan projektin läpiviennissä.

Tilaajan edustajana toimivat Jyväskylän yliopiston psykologian laitokselta Heikki Lyytinen, Raimo Lappalainen, Päivi Lappalainen ja Jukka Kaartinen. Jyväskylän yliopiston tietotekniikan laitokselta projektin vastaavana ohjaajana toimii Jukka-Pekka Santanen ja teknisenä ohjaajana Outa Valkama. Projektin loppuvaiheessa organisaatioon liittyi tilaajan edusta Timo Suutama sekä Tero Kallioinen, joka oli tietojärjestelmän pääasiallisenä koekäyttäjänä tilaajan taholta. Kallioinen tulee todennäköisesti jatkamaan tietojärjestelmän kehitystä projektin jälkeen. Organisaation muutoksilla ei ollut vaikutusta projektin suunniteltuun läpivientiin.

Projektin asiantuntijana toimii Matti Lehtinen Agora Centeriltä. Lehtistä konsultoitiin projektin alussa tietojärjestelmän mahdollisista toteutustavoista ja Tabu-projektiin liittyvistä asioista. Asiantuntijatukea oli mahdollista saada tarvittaessa myös Vesa Lappalaiselta ja Kari Tuurihalmeelta, joista jälkimmäinen oli kehittämässä Oljenkorsi-sovellusta myös Tabu-projektin jälkeen. Tuurihalmeen ja Lappalaisen tukeen ei kuitenkaan ilmennyt tarvetta. Ryhmä sai myös pikaisen perehdytyksen JavaScript-ohjelmointikieleen ja Django WWW-kehykseen Juho Vepsäläiseltä, ja tietokannan rakenteen suunnittelussa apua saatiin Pauli Kujalalta. Jyväskylän yliopiston ATK-tuki vastasi ryhmän käytössä olevista laitteista ja ohjelmistoista.

Projektiin kuuluvan viestintäkurssin kirjoitusviestinnän opettajana toimi Kaisa Leino ja puheviestinnän opettajana Minna Haapsaari. Projektin aikana järjestettävän käytettävyyspäivän piti Meeri Mäntylä.

\section{Projektin tilat, laitteet ja ohjelmistot}

Tietotekniikan laitos tarjosi ryhmälle projektin ajaksi käyttöön lukittavan projektihuoneen AgC222.2. Projektin jäsenillä oli projektihuoneessa käytössään kaksi Fedora 14 -käyttöjärjestelmällä ja kaksi Windows 7 -käyttöjärjestelmällä varustettua tietokonetta. Projektin aikana ryhmällä oli myös käytössään tietotekniikan laitoksen tarjoamia mobiililaitteita. Laitteista kaksi oli Windos Phone 7 -käyttöjärjestelmällä varustettua älypuhelinta, yksi Meego-käyttöjärjestelmällä varustettu älypuhelin ja yksi Tabu-projektin kehittämän ohjelmiston sisältävä Nokia 5800 -älypuhelin. Tilaaja tarjosi ryhmän käyttöön Kindle Fire -tablet-tietokoneen ja kaksi Android [tarkista versio, jos olennasita] käyttöjärjestelmällä varustettua älypuhelinta ja yhden tablet-tietokoneen. Tarjottujen laitteiden lisäksi ryhmä käytti myös omia tietokoneitaan tietojärjestelmän kehityksessä sekä omia mobiililaitteitaan järjestelmän testauksessa.

Projektiryhmä käytti projektikokouksia varten kokoustilaa Ag C226.2. Tilassa oli käytettävissä Windows 7 -tietokone ja videoprojektori esityksiä varten.

Sovellusprojektin aikana ryhmällä oli mahdollisuus käyttää yliopiston monitoimitulostimia veloituksetta. Ryhmällä oli myös oikeus varata käyttöönsä videoprojektori, kannettava PC, digitaalisanelin ja MiniDisc-tallennin. Mistä ainoastaan digitaalisanelinta käytetiin muutamissa ensimmäisissä kokouksissa, jotta sihteerinä toiminut ryhmän jäsen sai tarvittaessa tukea kokouksen nauhoitteesta.

Projektiryhmällä oli käytettävissään virkistystila, jossa oli vedenkeitin ja kahvinkeitin. Tietotekniikan laitos tarjosi ryhmälle kahvit ja teet.

Projektiryhmällä oli käytössään yhteinen verkkolevy ja WWW-sivusto projektin tiedostojen säilytystä varten. Lisäksi ryhmä sai huhtikuussa käyttöönsä virtuaalikoneen, johon oli asennettu MySQL-tietokanta ja Apache Tomcat -WWW-palvelin. Sovelluksien kehityksen aikana ryhmä päivitti palvelimelle uusimmat versiot sovelluksista, joten kaikki projektiorganisaatioon kuuluvat pääsivät testaamaan kehitettävän tietojärjestelmän versioita. 

%% TODO: Tarkista Tonilta!!
Projektin tilat, laitteet ja ohjelmistot toteutuivat suunnitelman mukaisesti. Virtuaalikoneen käyttöönotossa oli vaikeuksia, sillä tietohallintokeskuksella/atk-tuki [tarkista Tonilta] kesti [montako] päivää saada koneeseen tarvittavat asetukset. Muita ongelmia ei projektin aikana ilmaantunut.

\section{Dokumentointityökalut}

Projektisuunnitelma, sovellusraportti ja projektiraportti laadittiin \LaTeX -ladontaohjelmistolla. Open-Office.org -toimisto-ohjelmistolla laadittiin esitysgrafiikat, projektisopimus ja pöytäkirjat. Vaatimusmäärittelyn laatimisessa käytettiin FreeMind-ajatuskarttaohjelmaa. Tilakatsaukset laadittiin Microsoft Powerpoint -toimisto-ohjelmistolla. Kaikki edellä mainitut laajemmat dokumentit julkaistiin myös pdf-muodossa. Raakatekstimuodossa laadittiin muut tekstidokumentit, kuten esityslistat.

Projektin aikataulu laadittiin GanttProject-ohjelmalla. Ajankäytönseurantaan ryhmällä oli käytössään Petri Heinosen sovellusprojekteille toteuttama Excel-sovellus \cite{ajanseurantalahde}. 

Projektiryhmä käytti YouSource-versiohallintajärjestelmää lähdekoodin ja dokumenttien versioiden hallintaan. Luokkadokumentaation muodostamiseen lähdekoodeista käytettiin JavaDoc-työkalua.

Ohjelmointi- ja dokumentointityökalut toteutuivat suunnitellusti. 

\section{Ohjelmointityökalut}

Tietojärjestelmää kehitettiin Netbeans-sovelluskehittimellä käyttäen Vaadin-sovelluskehystä. Sovellusten kehityksessä käytettiin Jetty-WWW-palvelinta sen nopeuden vuoksi ja tietokannanhallintajärjestelmänä käytettiin MySQL-ohjelmistoa. Sovelluksissa käytettiin myös CSS- ja HTML5-tekniikoita. 

Ohjelmointityökalujen valinta projektin alussa oli haastavaa, koska ryhmällä ei ollut riittävästi tietoa kehitettävän tietojärjestelmän vaatimuksista, eikä myöskään tarpeeksi vahvaa kokemusta eri työkalujen soveltuvuudesta tietojärjestelmän toteuttamiseen. Työkalujen valinnan epävarmuus hidasti työskentelyä projektin alussa. Jos ryhmälle olisi ollut selvää mitä työkaluja käytetään, olisi niihin tutustuminen voitu aloittaa aikaisemmin.

Vaadin-sovelluskehys oli tuntematon kaikille muille paitsi Satokankaalle , mutta kaikki ryhmän jäsenet oppivat sen käytön projektin aikana. Vaadinin käyttöä opiskeltiin Internetin keskustelupalstojen sekä kirjojen \cite{bookofvaadin} ja \cite{learningvaadin} avulla. Myös projektin teknisellä ohjaajalla oli kokemusta Vaadin-sovellusten kehityksestä.


\section{Luennot ja perehdytykset}

Projektin rinnalla järjestettiin kaksi oheiskurssia. Kurssiin \textit{Sovellusprojektin hallintaa, viestintää ja työkaluja} sisältyivät seuraavat luennot:

\begin{compactenum}
\item[-]aloitusluento,
\item[-]projektin johtaminen ja hallinta,
%\item[-]projektipäälliköiden tapaamisia,
\item[-]käytettävyyspäivä,
\item[-]tekijänoikeus ja sopimukset sekä
\item[-]versiohallinta.
% \item[-]kaksi väliesittelyä.
\end{compactenum}

Kurssiin sisällytettiin myös perehdyttämistä projektin mahdollisiin työkaluihin ja tekniikoihin sekä aihealueeseen. Juho Vepsäläinen perehdytti Django-sovelluskehykseen ja JavaScript-ohjelmointikieleen sekä Pauli Kujala opasti tietokannan suunnittelussa. Lisäksi tilaajan toimesta saatiin IPR-juristi Markku Lampola esitelmöimään sopimusjuridiikasta.

Kurssiin \textit{Projektiviestintä IT-alalla} kuuluivat puhe- ja kirjoitusviestinnän luentojen ja ryhmätöiden ohella projektissa laadittujen dokumenttien kirjoitusasun ja rakenteen muokkauksen työtunnit. Projektin aikana järjestetyt kaksi väliesittelyä kuuluivat myös viestintäkurssiin.

Luentojen ja perehdytysten suunnitelma poikkesi hieman toteutuneesta. Projektipäälliköiden tapaamisia ei toteutettu eikä tilaajan järjestämä tilaisuus sopimusjuridiikasta kuulunut projektin suunniteltuihin luentoihin ja perehdytyksiin . Ryhmän jäsenet saivat järjestetyistä tilaisuuksista hyödyllistä tietoa projektityöskentelyyn. Kujalan opetukset ja neuvot tietokannan suunnittelusta olivat myös erittäin hyödyllisiä, mutta Vepsäläisen perehdytyksessä opituille tekniikoille ja työkaluille ei ollut tarvetta projektissa.

\chapter{Käytänteet}
Luvussa kuvataan käytänteitä, joiden avulla projektin tavoitteet saavutettiin laadukkaasti ja aikataulussa. Käytänteissä ei tapahtunut suuria muutoksia suunniteltuun verrattuna.

\section{Kokoukset}
Projektiorganisaatio piti kokouksia helmi- ja maaliskuussa miltei viikoittain ja tämän jälkeen noin kahden viikon välein. Kokouksiin osallistuivat ryhmän jäsenet, ohjaajat ja tilaajan edustajat. Kokouksissa käsiteltiin projektille ajankohtaisia asioita sekä hyväksyttiin tavoitteita ja toteutusratkaisuja tuoden esille mahdolliset ongelmat, valinnat ja vaihtoehdot. Kahta ensimmäistä kokousta lukuunottamatta, jokaisessa  kokouksessa projektipäällikkö esitteli projektin tilakatsauksen sekä ryhmän käyttämän työajan ja sen jakautumisen eri tehtäväkokonaisuuksille. Edellisen kokouksen pöytäkirjan päätökset ja osallistujien tehtävät käytiin myös läpi.

Puheenjohtajan ja sihteerin tehtäviä kierrätettiin projektiryhmän jäsenten kesken. Sihteeri laati kokouksesta pöytäkirjan, jonka puheenjohtaja tarkasti ennen sen julkistamista projektiorganisaatiolle. Jokaisen jäsenen ensimmäisen pöytäkirjan tarkasti myös kirjoitusviestinnän opettaja Kaisa Leino.  Kokouksissa hyväksyttiin edellisen kokouksen pöytäkirja sellaisenaan tai muutoksin.

Kokoukset toteutuivat suunnitellusti ja ilman suurempia ongelmia.

\section{Tiedotus}

Tiedotusvastuu projektin tilasta oli pääasiassa projektipäälliköllä. Kukin ryhmän jäsenistä huolehti omiin tehtäviinsä, vastuualueisiinsa ja tuloksiinsa liittyvästä tiedotuksesta. Projektiin liittyvistä valinnoista, muutoksista ja niiden vaihtoehdoista keskusteltiin projektikokouksissa.

Projektiorganisaation tiedotusta varten luotiin kaksi sähköpostilistaa. Listalle \linebreak\texttt{paatti@korppi.jyu.fi} kuului koko projektiorganisaatio (katso luku~\ref{projektiorganisaatio}), sekä listalle \texttt{paatti\_opetus@korppi.jyu.fi} kuuluivat ryhmän jäsenet ja ohjaajat. Listoilla tiedotettiin muun muassa yleisistä asioista, kuten tapaamisista, esityksistä ja kokouksista. Lisäksi listojen avulla jaettiin palaverien esityslistat ja pöytäkirjat. Sähköpostilistojen viestit arkistoitiin suojattuihin arkistoihin. 

\begin{compactenum}
\item[ ]{\texttt{http://korppi.jyu.fi/list-archive/paatti/} ja}
\item[ ]{\texttt{http://korppi.jyu.fi/list-archive/paatti\_opetus/}.}
\end{compactenum}

Tilaajan tarkasteltaviksi tarkoitetut dokumentit sijoitettiin projektin WWW-sivuille osoitteeseen \texttt{http://sovellusprojektit.it.jyu.fi/paatti}.

Projektiryhmän sisäinen tiedotus hoidettiin pääosin suullisesti, sillä ryhmän jäsenet työskentelivät fyysisesti samassa tilassa ja tapasivat arkipäivisin lähes päivittäin. Ryhmän jäsenten omaan käyttöön luotiin Korppi-opintotietojärjestelmään oma ryhmä ja siihen kuuluva sähköpostilista. Mikään asia ei osoittautunut niin kiireiseksi, että asia olisi tarvinnut hoitaa puhelimella.

Tiedotus toteutui hyvin ryhmän sisäisesti, mutta ryhmä olisi voinut toimia oma-aloitteisemmin organisaatiolle tiedottamisessa. Toisaalta, kokouksia pidettiin niin usein, että tilaajalle saatiin välitettyä hyvin tietoa tietojärjestelmän kehityksestä. Tilaajan puolelta tiedotus oli ajoittain hidasta, mutta siitä ei koitunut mitään ongelmia.

\section{Hakemistorakenne} \label{hakrak}

Hakemistorakenne tulee olemaan projektin WWW-sivuston kansiossa ja CD:llä seuraavanlainen:
%\newpage
\begin{alltt}
        class \textnormal{(luokkadokumentit)}
        dokumentit
            ajankaytto
            esittelyt
            itsearvioinnit
            kartoitukset
            projektiraportti
            projektisuunnitelma
            sopimukset
            sovellusraportti
            sovellussuunnitelmat
            vaatimusmaarittely
        kokoukset
            esityslistat
            poytakirjat
            tilakatsaukset
        sahkopostiarkisto
            paatti
            paatti_opetus
        sources \textnormal{(lähdekoodit)}
\end{alltt}

Hakemistorakenne toteutui suunnitelman mukaisesti.

\section{Tiedostojen nimeäminen}

Kaikki tiedostot nimettiin pienillä kirjaimilla ilman skandinaavisia merkkejä. Dokumenttien nimissä ensimmäisenä on projektin nimi, toisena dokumentin nimi ja kolmantena dokumentin versio. 

Laajempien dokumenttien tiedostot nimettiin tyyliin \texttt{paatti\_dokumentinnimi\_versio\-.pääte}, eli esimerkiksi \texttt{paatti\_projektisuunnitelma\_0.0.1.tex}. Tekstimuotoiset kokouksten esityslistat tallennettiin muodossa \texttt{paatti\_esityslista\_kokouksenjärjestysnumero.txt} ja pöytäkirjat muodossa \texttt{paatti\_poytakirja\_kokouksenjärjestysnumero.pdf}. 

Lähdekooditiedostojen nimeämisessä käytettiin Java-ohjelmoinnin yleisiä käytänteitä \cite{javakaytanteet}. Lähdekooditiedostojen hakemistorakenne oli valmiiksi määritelty Vaadin-sovelluskehitysympäristössä, eikä rakennetta muutettu. Muiden tiedostojen ja hakemistojen nimet kirjoitettiin pienillä kirjaimilla ja englanniksi.

Tiedostojen ja lähdekoodin nimeäminen toteutui suunnitelman mukaisesti ja verkkosivulle ja CD:lle sijoitetut dokumentit vastasivat edellämainittuja käytänteitä.

\section{Lähdekoodin käytänteet} \label{koodauskaytanteet}

Lähdekoodi ohjelmoitiin käyttäen Javan yleisiä käytänteitä \cite{javakaytanteet}. Luokkien nimissä ensimmäinen kirjain kirjoitettiin isolla ja sanat kirjoitettiin yhteen isoin alkukirjaimin. Funktioiden ja muuttujien nimissä ensimmäinen kirjain kirjoitettiin pienellä ja sanat kirjoitettiin yhteen isoin alkukirjaimin.

Lähdekoodit kommentoitiin englanniksi. Kommentit aloitettiin yksittäisten rivien tai rivin loppujen tapauksissa merkillä \texttt{//}, mutta useamman rivin tapauksessa kommentti aloitettiin \texttt{/*} ja päätettiin \texttt{*/}. Luokkien ja funktioiden kommentit aloitettiin \texttt{/**} ja päätettiin \texttt{*/}. Luokkadokumentointi muodostettiin JavaDocin avulla, joten sen kommentointiohjeita noudatettiin.

%\pagebreak
Lähdekoodin sisennystä ja kommentointia havainnollistaa seuraava esimerkki:
\begin{verbatim}
/**                                                                                                                                                                                 
* Layout for all the mobile views. 
* Has slots for header, footer and the content.                                                                                                                                                                         
*                                                                                                                                                                                  
* @author Lauri Satokangas, lauri.n.satokangas@student.jyu.fi 
* @date 6.3.2012                                                                                                       
*/                                                                                                                                                                                                                                          
public abstract class MobileView extends VerticalLayout {                                                                                                                                                                                    
                                                                                                                                                                                                                                             
    private Panel pageContent;                                                                                                                                                                                                               
    
    // This is the left button in the footer layout.
    public Object FOOTER_BUTTON_LEFT = "leftfooterbutton";

...
\end{verbatim} 

Lähdekoodin ja kommentoinnin käytänteet toteutuivat suunnitelman mukaisesti.

\section{Testauksen käytänteet}

Sovelluksia yksikkötestattiin kehittämisen yhteydessä projektiryhmän toimesta. Järjestelmätestaus suoritettiin ennen siirtymistä viimeistelyyn. Sovelluksista pidettiin virtuaalipalvelimella uusinta toimivaa ja testattua versiota. Kun ryhmä sai valmiiksi jonkin uuden toiminnon sovelluksesta, testattiin sen toimintaa ja toimivuuden varmistamisen jälkeen palvelimella oleva sovellus päivitettiin kyseiseen uudempaan versioon.

Ajan puutteen vuoksi tietojärjestelmälle ei laadittu testaussuunnitelmaa, mutta sovellusten ominaisuuksia testattiin kuitenkin kattavasti ja kaikki jäsenet testasivat sovellusten kaikkia osa-alueita. Tilaajalta saadun testimateriaalin avulla luotiin tietokantaan testidataa, jotta sovellusta pystyttiin testaamaan oikealla sisällöllä. Myös tilaajan edustajat ja ohjaajat testasivat toukokuun kolmella ensimmäisellä viikolla virtuaalipalvelimella olleita sovelluksia.

Projektin alussa tiedostettiin, että sovellusta ja sen käytettävyyttä ei todennäköisesti ehditä testaamaan laajamittaisesti. Mahdollinen testaus oikeilla loppukäyttäjillä jäi toteutumatta johtuen ajan puutteesta ja se sovittiin tilaajan kanssa jätettävän projektin jatkokehitykseen. Tilaajan edustajien ja ohjaajien havaintojen ja palautteen avulla ryhmä sai korjattua monia käyttöliittymien virheitä ja epäloogisuuksia, sekä hiottua käyttöliittymiä parammiksi. Puutteelliset ja kehnot toteutusratkaisut sekä jatkokehitysideat on nähtävissä sovellusraportissa \cite{sovellusraportti}.

Testauskäytänteet toteutuivat suunnitelman mukaisesti.

\section{Versiohallinta} \label{versionhallinta}

Projektissa käytettiin YouSource-versiohallintajärjestelmää sekä dokumenttien että lähdekoodin versioiden hallintaan. Ryhmän jäsenillä ja ohjaajilla oli oikeudet YouSource-versiohallintaan.

Projektiorganisaatiolle julkistetuissa dokumenteissa ja lähdekoodeissa käytettiin  yhtenäistä versionumerointia. Projektiryhmä kasvatti versionumeroa, kun tulokseen oli lisätty uusia ominaisuuksia tai korjattu virheitä. Projektiryhmän sisäisesti julkistetuissa tuloksissa versionumero oli muotoa 0.j.k, jossa k on kokonaisluku välillä 0-99. Versionumeroa 0.j.0 käytettiin julkaistaessa versio projektiorganisaatiolle. Tilaajan ja ohjaajien hyväksymä ensimmäinen versio merkittiin versionumerolla 1.0.0. Version 1.0.0 jälkeen keskimmäinen numero ilmaisee pienet muutokset ja ensimmäinen numero huomattavat sisällölliset muutokset.

Versiohallinta ja -numerointi toteutui suunnitelman mukaisesti.


\section{Tulosten hyväksyminen ja katselmoinnit} \label{tulostenhyvak}

Projektiorganisaatiolle julkistetut tulokset ovat saatavissa projektiryhmän WWW-sivuilta osoitteesta \texttt{http://sovellusprojektit.it.jyu.fi/paatti}, josta \newline projektiorganisaatioon kuuluvat pystyivät seuraamaan niiden kehitystä. Lisäksi ohjaajat pystyivät seuraamaan projektiryhmän tuloksia versiohallinnan kautta.

Projektikokouksissa tarkastettiin projektiryhmän tuloksia. Projektisuunnitelma ja -raportti, sovellusraportti sekä vaatimusmäärittely hyväksyttiin projektipäällikön, tilaajan edustajan ja projektin vastaavan ohjaajan allekirjoituksilla. Kehitetty tietojärjestelmä ja muut projektin dokumentit hyväksyttiin kokouksissa.

Lähdekoodin osalta järjestettiin kaksi katselmointitilaisuutta, joiden havainnot kirjattiin pöytäkirjaksi. Lähdekoodin tarkasti ja hyväksyi tekninen ohjaaja Outa Valkama. Katselmoinneista laadittiin projektiorganisaatiolle muistiot \cite{katselmointi1} ja \cite{katselmointi2}.% Vastaava ohjaaja hyväksyi tuloksista projektisuunnitelman ja -raportin ja sovellusraportin.

Tulosten hyväksyminen suoritettiin suunnitelman mukaisesti.

\section{Tulosten koostaminen ja toimittaminen}

Projektin tulokset koottiin projektikansioon ja projektin CD-R-levylle. Projektin CD-R-levy sisältää kaikki projektissa laaditut dokumentit sekä sovelluksen ohjelmakoodit. Projektin CD-R-levy on koostettu luvussa~\ref{hakrak} kuvatulla tavalla. Ryhmä sijoitti tulokset myös YouSource-sivustolle.

Laitokselle ja tilaajalle toimitettiin projektikansio. Laitokselle toimitettiin yksi projektin CD-R-levy ja tilaajalle toimitettiin kolme projektin CD-R-levyä. Laitoksen projektikansio sijoitettiin projektitilan avotilassa sijaitsevaan kirjahyllyyn. Projektiryhmän jäsenet saivat projektin CD-R-levyn. Näiden lisäksi tietotekniikan laitos arkistoi yhden projektin CD-R-levyn.

Tulosten toimittaminen ja koostaminen suoritettiin suunnitelman mukaisesti.

\chapter{Tehtävät, työmäärät ja työnjako}

Luvussa määritellään ryhmän jäsenten vastuualueet sekä heidän tehtävänsä. Lisäksi esitellään ryhmän jäsenten eri tehtävien työmäärät ja työnjako.

Työnjako onnistui hyvin, mutta työtuntien tarve ja tehtäviin käytettävän ajan määrittely ei sujunut täysin suunnitelman mukaisesti. Käytettyjen työtuntien määrä ylitti suunnitellun määrän. Aikaa kului työkalujen käytön oppimiseen ja koko kehityksen ajan jatkuneeseen suunnitteluun tietojärjestelmän toteutuksesta. Ryhmä ei myöskään halunnut jättää tietojärjestelmän tarpeellisia toimintoja keskeneräisiksi, joten aikaa kului näiden toimintojen kehittämiseen ja viimeistelyyn.

\section{Vastuualueet tulosten osalta}

Projektin alussa päällikkönä toimi Toni Salminen ja varapäällikkönä Lauri Satokangas. Salminen ja Satokangas vaihtoivat tehtäviä huhtikuun alkupuolella. Varapäällikölle ei projektissa ollut varsinaista tarvetta. Projektipäällikön vastuulle kuuluivat projektin suunnittelu ja hallinta, projektin tilan määritys, ajankäytön seuranta, tiedotus sekä työnjako. Projektipäällikkö vastasi myös projektisuunnitelman ja -raportin laatimisesta. Käytännössä tämä tarkoitti sitä, että Salminen kirjoitti projektisuunnitelman ja Satokangas kirjoitti sen pohjalta projektiraportin.

Ryhmän sisällä ei päälliköllä ollut suurta roolia. Tämä johtui siitä, että kaikki jäsenet osallistuivat yhtä miltei paljon tietojärjestelmän suunnitteluun ja toteutukseen. Ratkaisu osoittautui toimivaksi projektin läpiviennin kannalta, mutta ei tuonut projektipäälliköille kovin paljoa kokemusta varsinaisesta projektin hallinnoimisesta.

Dokumenttien vastuuhenkilöt on esitetty taulukossa \ref{vastuuhenkilot}. Vastuuhenkilö ei ollut vastuussa koko dokumentin toteuttamisesta yksin, mutta vastasi sen valmistumisesta, tarkastettavaksi toimittamisesta ja tarpeellisesta muokkauksesta. Vastuuhenkilö tiedotti projektiorganisaatiota vastuullaan olevien tulosten valmistumisesta.

\begin{table}
\begin{center}
\begin{tabular}{|l|l|r|}
\hline
\textbf{Tulos} & \textbf{Vastuuhenkilö} & \textbf{Hyväksytty} \\
\hline \hline
Projektisuunnitelma & Toni Salminen & 23.4.2012 \\
\hline
Projektiraportti & Lauri Satokangas & \\
\hline
Vaatimusmäärittely & Tapio Keränen & \\
\hline
Sovellusraportti & Jari Salokangas & \\
\hline
Tietokanta& Tapio Keränen & \\
\hline
\end{tabular}
\caption{Dokumenttien vastuuhenkilöt.} \label{vastuuhenkilot}
\end{center}
\end{table}


Kehitettyjen sovellusten osa-alueiden toteutukselle ei nimetty vastuuhenkilöitä projektin suunnittelun yhteydessä, mutta käytännössä joidenkin
kokonaisuuksien kohdalla ryhmän sisälle muodostui vastuualueita. Tapio Keränen vastasi tutkijan käyttöliittymässä olevasta tapahtumien luomiseen käytetystä työkalusta ja Lauri Satokankaan vastuulla oli kuntoutettavan käyttöliittymä. Toni Salminen ja Jari Salokangas kehittivät muita tutkijan käyttöliittymän osia.

\section{Tehtävien työmäärät ja työnjako}
%Projektin ja oheiskurssien työtunnit on arvioitu taulukossa, joka esitetään kuvissa \ref{aikasuunnitelmataulukko1} ja \ref{aikasuunnitelmataulukko2}. Tehtävien, tehtäväkokonaisuuksien ja jäsenten työtunnit on arvioitu ja järkevyys varmistettu ryhmän jäsenten kesken. Tehtäväkokonaisuuksien vähimmäiskesto päivinä on laskettu käyttäen viiden tunnin työpäiviä.

%\begin{figure}[htp]
%\centering
%\scalebox{1.0}{\includegraphics[trim = 0mm 0mm 0mm 0mm, angle=0]{paatti_tyomaarien_arviointi1cut.eps} }
%\caption{Arvioidut työtunnit (jatkuu).} \label{aikasuunnitelmataulukko1}
%\end{figure}

%\begin{figure}[htp]
%\centering
%\scalebox{1.0}{\includegraphics[trim = 0mm 0mm 0mm 0mm, angle=0]{paatti_tyomaarien_arviointi2cut.eps} }
%\caption{Arvioidut työtunnit (jatkoa).} \label{aikasuunnitelmataulukko2}
%\end{figure}

\section {Ryhmän työtunnit tehtäväkokonaisuuksittain}

%kesken

\section {Tapio Keräsen työtunnit tehtäväkokonaisuuksittain}

%kesken

\section {Toni Salmisen työtunnit tehtäväkokonaisuuksittain}

%kesken

\section {Jari Salokankaan työtunnit tehtäväkokonaisuuksittain}

%kesken

\section {Lauri Satokankaan työtunnit tehtäväkokonaisuuksittain}

%kesken


\chapter{Prosessimalli ja aikataulu}

Luvussa kuvataan projektissa käytetty prosessimalli ja toteutunut aikataulu.

[ -- Lisää johdanto -- ]

\section{Prosessimalli}
Projekti toteutettiin käyttämällä räätälöityä ketterää prosessimallia. Projekti vietiin läpi neljässä vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa suunniteltiin projektin läpivienti, laadittiin vaatimusmäärittely sekä suunniteltiin sovelluksen käyttöliittymää ja rakennetta. Toisessa vaiheessa kehitettiin tietojärjestelmän runko ja suunniteltiin tietokanta. Kolmannessa eli toteutusvaiheessa tietojärjestelmän runkoon lisättiin ominaisuuksia. Viimeisessä vaiheessa sovellus, lähdekoodi ja dokumentaatio viimeisteltiin sekä päätettiin projekti. 

Vaiheiden vaihtumis- tai loppumisajankohdat eivät kuitenkaan olleet aivan yksikäsitteisiä, sillä vaiheita toteutettiin osittain päällekkäin toistensa kanssa. Vaatimusmäärittelyä ja tietokantaa muutettiin vielä toukuunkin aikana. Vaiheiden tuloksia ei myöskään hyväksytetty ohjaajilla tai tilaajilla.

%Toteutusvaiheissa sovellusta kehitetään lisäämällä ominaisuuksia viikon tai kahden viikon sykleissä. Projektin aikana ryhmä ehtii tehdä kahdesta neljään toteutusvaihetta. Kunkin toteutusvaiheen alussa ryhmä asettaa tavoitteita, jotka voivat olla uusia ominaisuuksia tai olemassa olevien ominaisuuksien kehittämistä. Kunkin toteutusvaiheen päätyttyä tarkastellaan, onko vaiheen alussa asetetut tavoitteet saavutettu ja kannattaako keskeneräisiä tavoitteita jatkaa seuraavassa toteutusvaiheessa.

Prosessimalli ei toteutunut täysin suunnitelman mukaisesti. Ryhmä keskusteli aina työn alla olevista toiminnoista ja päätti yhdessä, mitä osiota kukin toteuttaa seuraavaksi, mutta projektin alussa suunniteltu erityisten kehityssyklien käyttö jäi toteutumatta. Tietojärjestelmän kehitys oli myös suunniteltua iteratiivisempaa, vaikka runko saatiinkin aikaisessa vaiheessa valmiiksi,  yksittäiset näkymät ja niiden toteutustapa kokivat suuriakin muutoksia projektin aikana.

\section{Aikataulu}

Projekti alkoi 2.2.2012, ja se päättyi [lisää päivämäärä]. %Koko projektin suunniteltu aikataulu esitetään vaiheineen kuvassa \ref{aikataulu}. Kyseinen Gantt-kaavio ei esitä toteutuksen vaiheita, mutta ne ovat luettavissa tehtäväkokonaisuuksien aikataulullisesta jaksotuksesta. Helmikuu ja maaliskuun alku on varattu ensimmäiselle vaiheelle. Maaliskuu on varattu toiselle vaiheelle. Huhtikuu on varattu toteutusvaiheille. Toukokuu on varattu viimeiselle vaiheelle. Toukokuun loppuun on varattu noin kymmenen päivää pelivaraksi, jota voidaan käyttää aikataulun venyessä. Aikataulun tehtäväkokonaisuuksille varatut aikajänteet vastaavat työmäärille kuvissa \ref{aikasuunnitelmataulukko1} ja \ref{aikasuunnitelmataulukko2} laskettuja vähimmäispäiviä.

%\begin{figure}[htp]
%\centering
%\scalebox{0.50}{\includegraphics[trim = 0mm 0mm 0mm 0mm, angle=-90]{aikataulu.eps} } % kuvatiedoston nimi on kuvaesim.eps
%\caption{Gantt-kaavio suunnitellusta aikataulusta.} \label{aikataulu}
%\end{figure}


\section {Ryhmän työtunnit viikoittain}

%kesken

\section {Tapio Keräsen työtunnit viikoittain}

%kesken

\section {Toni Salmisen työtunnit viikoittain}

%kesken

\section {Jari Salokankaan työtunnit viikoittain}

%kesken

\section {Lauri Satokankaan työtunnit viikoittain}

%kesken

\chapter{Riskit ja niiden hallinta} \label{riskit}

%Luvussa kuvataan projektissa kartoitetut riskit sekä kuvataan niiden ehkäisemistä, ennakointia ja käsittelyä.


\section{Riskien todennäköisyydet ja haitat}

%Riskien todennäköisyydet ja haittavaikutukset on esitetty taulukossa~\ref{riskitaulukko}. Todennäköisyyttä ja haittavaikutusta arvioidaan asteikolla pieni, keskinkertainen ja suuri.

%\begin{center}
%\begin{table}[ht]
%\centering
%\begin{tabular}{| p{7cm} | l | l |}
%\hline
%\textbf{Riski} & \textbf{Todennäköisyys} & \textbf{Haittavaikutus}\\
%\hline \hline
%Kehittäjien tietotaidon puutteet & keskinkertainen & keskinkertainen \\ \hline
%Tavoitteiden rajaaminen ja muuttuminen & keskinkertainen & keskinkertainen \\ \hline
%Jäsenten poissaolot & keskinkertainen & pieni \\ \hline
%Projektihallinnan kokemattomuus & keskinkertainen & pieni \\ \hline
%Tiedotuksen puutteet & pieni & keskinkertainen \\ \hline
%\end{tabular}
%\caption{Arvioidut riskit sekä niiden todennäköisyys ja haittavaikutus.} \label{riskitaulukko}
%\end{table}
%\end{center}


\section{Kehittäjien tietotaidon puutteet}

%Ohjelmiston toteutuksessa käytetään monia työkaluja ja tekniikoita, joista kaikista projektiryhmän jäsenillä ei ole aikaisempaa kokemusta. Näin ollen ryhmä ei aina osaa ennakoida mahdollisia ongelmakohtia. Tietotaidon puute voi vaikeuttaa tavoitteiden toteuttamista ja näin ollen viivästyttää projektin aikataulua.
%
%Ryhmän sisällä on tietoa osasta työkaluista ja tekniikoista, joiden käyttämiseen myös muut ryhmän jäsenet tutustutetaan. Näin olemassa olevaa taitoa pystytään hyödyntämään ryhmän sisällä. Pysymällä tutuissa työkaluissa ja tekniikoissa pystytään myös paremmin ennakoimaan ongelmia. 
%
%Kurssin aikana voidaan myös järjestää perehdytyksiä ryhmän jäsenille vieraampiin työkaluihin ja tekniikoihin. Ongelmatilanteissa projektiryhmällä on käytettävissään tekninen ohjaaja ja asiantuntijoita.


\section{Tavoitteiden rajaaminen ja muuttuminen}

%Tilaajan edustajien tavoitteet poikkeavat toisistaan, ja niissä painotetaan eri asioita. Ryhmän muodostama kuva ohjelmiston tavoitteista voi erota tilaajan toiveista ja tarpeista.
%
%Ennen kuin ohjelmiston toteutus aloitetaan, pitää tekijöillä ja tilaajalla olla selkeä kuva siitä, mitä ohjelmiston osia ja toimintoja toteutetaan projektin aikana valmiiksi. Ryhmä joutuu projektin alussa käyttämään paljon aikaa sovittaakseen tilaajan näkemykset yhtenäiseksi vaatimusmäärittelyksi. Vaatimusmäärittelyyn tulee kirjata projektin aikana toteutettavat vaatimukset ja priorisoida ne.
%
%Ohjelmistoa kehitettäessä on tärkeää kommunikoida tiiviisti ryhmän ja tilaajan välillä, jotta mahdolliset erot tavoitteissa huomattaisiin nopeasti. Käyttöliittymäprototyypeillä voidaan tilaajalle esitellä  projektiryhmän näkemystä kehitettävän ohjelmiston toiminnallisuuksista ja ominaisuuksista jo ennen ohjelmiston toteutusvaihetta. Tilaajan edustajille tulee painottaa, ettei ohjelmisto tule projektin päättyessä sisältämään kaikkia vaatimusmäärittelyssä kuvattuja ominaisuuksia.
%
%Sovittujen tavoitteiden muuttuessa täytyy ryhmän ja tilaajan yhdessä päättää, mitä vaatimusmäärittelyn vaatimuksia voidaan siirtää projektin jälkeiseen jatkokehitykseen, jotta uudet tavoitteet voidaan toteuttaa pysyen aikataulussa. Jos projektin aikana huomataan, että vaatimusmäärittelyn priorisointi on liian optimistinen ja kaikkia luvattuja vaatimuksia ei ehditä toteuttaa, täytyy ryhmän ja tilaajan yhdessä päättää, mitä vaatimusmäärittelyn vaatimuksia voidaan asettaa pienemmälle prioriteetille.


\section{Jäsenten poissaolot}
%
%Ryhmän jäsenillä voi olla suunniteltuja tai ennakoimattomia poissaoloja. Lauri Satokankaalla on suunniteltu kahden viikon poissaolo kesken projektin, jonka aikana hän pystyy osallistumaan projektiin rajoitetusti. 
%
%Suunnitellut poissaolot täytyy huomioida tehtävien jaossa etukäteen, sekä projektiryhmän työtunteja tasata ennen ja jälkeen poissaolon. Lyhyet poissaolot voidaan ratkaista työtuntien tasaamisella poissaolon jälkeen, ja pidemmän poissaolon tapauksessa asiasta keskustellaan projektin ohjaajan kanssa. Jos poissaolo vaikuttaa projektin aikatauluun, täytyy asiasta keskustella tilaajan kanssa ja neuvotella muutoksista toteutettavista vaatimuksista.



\section{Projektihallinnan kokemattomuus}

%Projektipäällikkönä toimivilla jäsenillä ei ole kokemusta projektin läpiviemisestä, joten työmäärien ja aikataulun arvioiminen on vaikeaa. Kokemattomuuden takia työtehtävien tasainen jakaminen ryhmän jäsenille ja ryhmän jäsenten taitojen hyödyntäminen ei ole todennäköisesti ihanteellista. Projektipäällikön vaihtuminen huhtikuun alkupuolella tuo myös omat haasteensa projektin hallintaan.
%
%Projektipäällikön täytyy huolehtia, että kaikki dokumentit ovat koko ajan saatavilla tarkasteluun. Projektipäälliköksi vaihtuvan jäsenen täytyy pitää itsensä ajantasalla nykyisen projektipäällikön toimista.  Projektipäälliköiden täytyy ennen ja jälkeen vaihdon olla tiiviissä vuorovaikutuksessa, jotta vaihto ei aiheuta häiriöitä muiden jäsenten työskentelyyn.
%
%Projektihallinnassa ryhmän jäsenten apu projektipäälliköille on ensiarvoisen tärkeää. Ryhmän jäsenten täytyy muistaa, että projektipäällikkö on oppimassa projektin johtamista. Projektiryhmän jäsenillä on velvollisuus huomauttaa, jos projekti ei etene oikeaan suuntaan. Ryhmän jäsenten täytyy olla oma-aloitteisia ja huomauttaa, jos tehtäviä jää tekemättä. Jos projektin hallinnassa esiintyy ongelmia tai epäselvyyksiä, täytyy niiden ratkaisemisesta keskustella projektin ohjaajan kanssa.


\section{Tiedotuksen puutteet}

%Projektiorganisaatiossa tiedonkulku on tärkeää. Tiedotuksen puute voi vaarantaa koko projektin aikataulussa pysymisen tai jopa projektin onnistumisen. 
%
%Tiedotuksen täytyy olla riittävää ja yksikäsitteistä, jotta jokainen osapuoli pysyy ajantasalla projektin etenemisestä ja omista tehtävistään. Jos projektin tiedotuksessa havaitaan puutteita, projektipäällikön täytyy pystyä korjaamaan havaitut ongelmat ja pyytää asianomaisia parantamaan tiedottamistaan. Projektiryhmän jäsenten täytyy tiedottaa projektipäällikköä valmistuneista tehtävistään sekä mahdollisista ongelmista projektiin liittyen. Jos projektipäällikkö ei ole tavoitettavissa, niin tiedotetaan varapäällikköä tai vastaavaa ohjaajaa.

\chapter{Jäsenten kokemuksia}

\section {Yhteisiä kokemuksia}

\section {Tapio Keräsen kokemuksia}

\section {Toni Salmisen kokemuksia}

\section {Jari Salokankaan kokemuksia}

\section {Lauri Satokankaan kokemuksia}

\chapter{Yhteenveto}

[ -- Muokkaa -- ]

Paatti-projekti suunnitteli ja toteutti Sovellusprojekti-kurssilla keväällä 2012 Jyväskylän yliopiston psykologian laitokselle prototyypin tietojärjestelmästä, jolla tuetaan muun muassa iäkkäiden, työuupumuksesta kärsivien ja mielenterveyspotilaiden itsenäistä elämää ja kuntoutumista sekä tuetaan tutkijoiden tekemää tutkimusta.

Tietojärjestelmässä tutkija luo tutkimuksiinsa liittyen kuntoutettavista ryhmiä, joille hän määrittää omat kuntoutusohjelmat. Ne sisältävät aikataulutettuja tapahtumia, jotka sisältävät tehtäviä. Yksittäinen tehtävä voi sisältää tekstiä, kuvan, videon tai äänitallenteen. Tehtävät voivat olla joko kysymyksen tai ohjeen muodossa. Kuntoutettava voi olla monessa ryhmässä, jolloin hän suorittaa useampaa kuntoutusohjelmaa samanaikaisesti. Tutkija pystyy seuraamaan kuntoutettavan tai ryhmän edistymistä omasta käyttöliittymästään.  Tietojärjestelmän tietokantaan keräämää tietoa kuntoutettavien suoritteista saa myös siirrettyä toisiin järjestelmiin .xls-tiedostoina.

Kuntoutettava saa mobiililaitteessa käyttämäänsä WWW-sovellukseen kuntoutusohjelmaan kuuluvia tapahtumia. Tapahtumat voivat olla esimerkiksi liikuntaharjoitteita, rentoutusharjoitteita tai lääkkeiden ottamisen muistutuksia. Tapahtumat voivat olla joko kerran tehtäviä aikataulutettuja tapahtumia tai vapaaehtoisia harjoitteita, joita voidaan suorittaa useita kertoja. Kuntoutettava vois myös nähdä sovelluksesta mitä tapahtumia hän on suorittanut.

[ -- Lisää projektiraportin johtopäätökset ja havainnot -- ]

%Projektin tulokset luovutetaan tilaajalle toukokuun puolessa välissä. Projektin onnistumisen esteenä olevat suurimmat riskit liittyvät projektiryhmän jäsenten tietotaidon puutteisiin sekä tavoitteiden rajaamiseen ja muuttumiseen.
%
%Sovellusprojektin tarkoituksena on tietojärjestelmän toteutuksen lisäksi antaa projektiryhmän jäsenille kattava käsitys ohjelmistoprojektissa työskentelystä sekä sen vaatimuksista ja työtavoista. Ryhmän jäsenet oppivat asioita käytännön tekemisen kautta sekä soveltavat aikaisemmilla kursseilla opittua teoriatietoa.



%LÄHTEET
\begin{thebibliography}{1}
%Katso kirjoitusohjeen luku 2.3 ja 2.4.

\bibitem{learningvaadin}
  Nicolas Frankel,
  ''Learning Vaadin'',
  Packt Publishing,
  2011.

\bibitem{javakaytanteet}
  Oracle,
  ''Code Conventions for the Java Programming Language'',
  saatavilla PDF-muodossa <URL: \texttt{http://www.oracle.com/technetwork/java/\\codeconventions-150003.pdf}>,
  viitattu 25.3.2012.

\bibitem{ajanseurantalahde}
  Petri Heinonen, 
  ''Ajankäytönseurantasovellus'',
  saatavilla Excel-muodossa <URL: \texttt{http://appro.mit.jyu.fi/tools/ajankaytto/\\ajankaytonseuranta.xls}>,
  Jyväskylän yliopisto,
  informaatioteknologian tiedekunta, 
  viitattu 8.3.2012.

\bibitem{judoraportti}
  Petri Huttunen, Marko Malinen ja Olli Wirpi,
  ''Judo-projekti, Projektiraportti'',
  Jyväskylän yliopisto,
  tietotekniikan laitos,
  2011.

\bibitem{katselmointi1}
  Tapio Keränen,
  ''Paatti-projekti 1. koodikatselmoinnin muistio'',
  Jyväskylän yliopisto,
  tietotekniikan laitos,
  2012.

\bibitem{vaatimusmaarittely}
  Tapio Keränen, Toni Salminen, Jari Salokangas ja Lauri Satokangas,
  ''Paatti-projekti, Vaatimusmäärittely'',
  Jyväskylän yliopisto,
  tietotekniikan laitos,
  2012.

\bibitem{taburaportti}
  Tuomas Kumpulainen, Kari Tuurihalme, Outa Walkama ja Tuomas Virtanen,
  ''Tabu-projekti, Projektiraportti'',
  Jyväskylän yliopisto,
  tietotekniikan laitos,
  2009.

\bibitem{katselmointi2}
  Jari Salokangas,
  "Paatti-projekti 2. koodikatselmoinnin muistio",
  Jyväskylän yliopisto,
  tietotekniikan laitos,
  2012.

\bibitem{sovellusraportti}
  Jari Salokangas,
  ''Paatti-projekti, Sovellusraportti'',
  Jyväskylän yliopisto,
  tietotekniikan laitos,
  2012.

\bibitem{sovellusprojektienohje}
  Jukka-Pekka Santanen,
  ''Tietotekniikan Sovellusprojektien ohje'',
  saatavilla HTML-muodossa <URL: \texttt{http://www.mit.jyu.fi/opetus/\\sovellusprojektit/projohje.html}>,
  Jyväskylän yliopisto,
  tietotekniikan laitos,
  11.9.2006.

\bibitem{bookofvaadin}
  Vaadin Ltd,
  ''Book of Vaadin - 4th Edition'',
  2012.
  
\end{thebibliography}

% Dokumentin  lopetus
\end{document}
